12 ARKIV FÖR BOTANIK. BAND 9. NIO 2. 



— lanceolata, sat dense denticulata — dentata, acuta, supra 

 rare pilosa— subglabra, subtus sparsim — densiuscule et ± 

 longe setoso-pilosa, rare stellata, margine dense — crebre 

 setoso-ciliata, fol. caulina inferne magis approximata superne 

 valde remota, cito decrescentia, inferiora sa?pe longe et an- 

 guste dentata, superiora ± denticulata, subtus magis stellata, 

 acuta — acutissima, anguste lanceolata — linearia, sessilia, 

 omnia v. saltim rosularia plurima supra obscure sanguineo- 

 maculata. Anthela simplex v. subcomposita, indeterminata, 

 ramis ± longis, erecto-patentibus, densiuscule stellatis, acla- 

 deum 20 — 40 mm. longum ± superantibus, pedicellis sat dense 

 stellatis pilis sparsis v. superne sat densis et glandulis raris, 

 superne densiusculis- densis, lutescentibus vestitis. Invo- 

 lucrum breve, sat crassum, virescens, basi ovata postea trun- 

 cata. Squamce exteriores läxa? triangulares v. extima? lineares, 

 intermedia? triangulari-lanceolata? et interiores lanceolata?, 

 acuta?, exteriores et intermedia? margine sat dense stellata?, 

 interiores pra?sertim ad basin stellato-marginata?, ca?terum 

 sparsim stellata?, pilis v. setis sparsis — densiusculis et glandulis 

 mediocribus et parvis, densis, lutescentibus vestita?. Calathium 

 luteum. Ligulce apice glabra?. Stylus luteus. 



Lätt igenkännlig på sina öfvervägande smala liksom stjäl- 

 kens nedre del rikt styfhåriga vanl. fint syltandade eller skarp- 

 tandade ofvan mörkt blodrödt fläckade blad och sina gröna hol- 

 kar med täml. rikliga m. el. m. styfva ljusa hår och medelstora 

 till små gulaktiga glandier samt tydlig stjärnluddrand på 

 de yttre fjällens kanter och mot basen af de inre. Rosett- 

 bladen variera täml. i bredd; vanligen äro de smala men hos 

 lågväxta exemplar kunna de bli ganska breda, ofta bredt 

 elliptiska. De inre samt det nedre stjälkbladet äro vanligen 

 smalt lancettlika. Stjälkbladen äro långspetsade, bli uppåt 

 allt glesare och aftaga hastigt i storlek och bredd mot vippan. 

 Är ytterst nära besläktad med en i nordliga Norge (Nord- 

 landen och Finmarken) förekommande form, hvilken äfven 

 går in i Torne Lappmark. Den nära släktskapen mellan den 

 svenska och norska formen är af intresse, emedan den hän- 

 visar på ett fordom, utan tvifvel under ektiden, existerande 

 samband mellan deras respektive områden. Samma förhål- 

 lande äger rum mellan H. botnicum Dahlst. och H. argen- 

 teum Fr. och besläktade. 



