16 ARKIV FÖR BOTANIK. BAND 9. N:0 3. 



med annat innehåll försedda celler än skaftcellerna. Holk- 

 fjällen ha ock många vanliga, 1 mm. långa eller kortare, 

 mörkfärgade glandelhår. Själfva glandeln af 0,0 5 mm:s bredd 

 är skarpt afsatt mot skaftet, som öfverst knappt är 0,02 mm. 

 bredt. Stammen har på öfre delen ett och annat litet glan- 

 delhår och flere stora samt längre ned enstaka, vanligare 

 men jämförelsevis korta. Bladet hyser små glandelhår. Här 

 och där träffas på holkfjällen små glandelhår, som upptill 

 af slutas med 2 hårlikt förlängda, kring 0, o 3 2—0, o 4 mm. långa 

 men blott medelmåttigt väggförtjockade toppceller (T. II, 

 f. 3). De sedda öfvergångsbildningarne voro i sin helhet 

 0,12 — 0,19 mm. långa. Både dessa och de oförändrade små 

 glandelhåren bestå, sedda från ena sidan, af blott 1 rad cel- 

 ler. På bladet finnas ej så få men korta sammansatta hår. 

 H. saxifragum ß scopulivagum. På holkfjällen och isyn- 

 nerhet på deras kanter finnas många enradcelliga hår. De 

 allra flesta af dem ha vågrät slutcell, hvilken sällan är ogre- 

 nad utan vanligen försedd med än en eller annan gren, än med 

 något flere grenar, som dock alltid äro oregelbundet riktade. 

 T. I, f. 10 visar exempel på en sådan förgrening, hvarvid är 

 att märka, det de utritade grenarne vanligen ej alla finnas 

 på samma vågräta cell, utan t. ex. de åt höger varande på 

 en, de åt vänster på en annan o. s. v. Anmärkningsvärdt 

 är det äfven, att den vågräta toppcellen ofta först växt lod- 

 rätt, innan den bredde ut sig åt sidorna, d. ä. en del af 

 honom bildar fotens öfre ände. Hela trichomet är tämligen 

 tunnväggigt, den vågräta cellen är rätt bred och grenarna 

 äro vanligen korta samt aldrig synnerligt långa. Öfverallt 

 på holkfjällens utsida ha deras ytcellers öfre ändar utböjts 

 till små, runda tappar, hvilka mot och på fjällens topp kun- 

 nat utväxa till hårlika, om pisksnärtar påminnande bild- 

 ningar (jfr. T. I, f. 24) af ända till 0,5 mm:s längd och stun- 

 dom med en eller annan tvärvägg nedtill. Sammastädes 

 finnas normala hår med lodrät, lång toppcell och kort fot. 

 Enradcelliga hår med mindre eller mer förgrenad, vågrät 

 slutcell uppträda ock på stjälken, färre och färre nedåt, men 

 med tjockväggigare grenar äfvensom på bladskaften, där 

 deras grenar äfven äro längre och smalare. Glandelhåren på 

 fjällen, hvilkas bräddar alltid sakna dem, äro dels små, om- 

 kring 0,i mm. långa, af alpinum-typ, dels större af intill 

 0,r> mm:s längd. Stjälken har i närheten af korgarna ock 



