P. G. E. THEORIN, OM TRICHOMER. 21 



en eller annan kort gren. Då toppcellen Ii? 1 helt och hallet 

 vågrät med st järnlik — oregelbunden förgrening och hvilar på 

 kort fot, stå trichomerna mer glest. Tätare inpå hvarandra 

 befinna de sig vanligen, om foten är längre, och då topp- 

 cellen gestaltats på något af de öfriga, nämnda sätten. Nedåt 

 på stjälken stå enradcelliga hår glesare och glesare och bla- 

 det har knappt något. På dessa ställen är toppcellen alltid 

 vågrät och medelmåttigt grenig. 



Holkfjällen ha isynnerhet på sin nedre del flere glandel- 

 hår, som dock ej bli längre än 0,5 mm., och hos hvilka 

 själfva glandeln är randad, skarpt afsatt mot skaftet och 

 gulaktig. Äfven korgskaften ha spridda sådana glandelhår. 

 Annars saknas de vänligen. Bladets och nedre stjälkens 

 sammansatta hår äro tämligen korta och ej många isynner- 

 het på senare stället, och upptill på stjälken förekomma de 

 blott enstaka. Fjällen ha rätt få, kring 0,8 mm. långa hår. 

 Några trichomer af det utseende, som T. II, f. 6 utvisar, 

 hittades upptill på stjälken. De bestå i sin nedre del af mer 

 än 1 rad snedbottnade celler i bredd. Härofvanpå satt en 

 en kort, enkel cell, som uppbar en 0,12 mm. lång, smal, 

 något tjockväggig och uppåt afsmalnande cell, som litet lik- 

 nade en pisksnärt. Bland dem funnos korta sammansatta 

 hår. Det i f . 5 af bildade var blott 0, 1 7 mm långt och en af 

 dess toppceller sköt öfver de andra. Har en sådan det sam- 

 mansatta hårets toppcell tidigt mycket förlängts, kan man 

 tänka sig, att det kunnat uppstå en hårbildning med f:s 6 ut- 

 seende, som således möjligen kan representera ett mot de 

 enradcelliga förvandladt, sammansatt hår (se sid. 5). 



II. ravusculum. På holkfjällen finnas alldeles öfvervä- 

 gande enradcelliga hår med medelmåttigt lång fot. Deras 

 toppcell, som alltid är tunnväggig, är oftast vågrät. Den 

 kan sakna förgreningar men också hafva sådana, som äro än 

 oregelbundet, än stjärnlikt ordnade. Ej sällan är de enrad- 

 celliga hårens toppcell lodrät och sådana hår förekomma 

 vanligast på fjällens öfre del. Ett hår med lodrät toppcell 

 är afbildadt i T. I, f. 8 och var 0,2 mm. långt. Korgskaften 

 och den öfre stjälken ha rätt många enradcelliga hår, hvilkas 

 toppcell alltid är vågrät och försedd med flere samt längre 

 grenar. Bladen och den nedre stjälken ha, isynnerhet den 

 senare, få sådana hår. De sammansatta håren äro på dessa 

 ställen och isynnerhet på stjälken rätt få samt jämförelsevis 



