P. O. E. THEORIN, OM TRICHOMER. 33 



S. -paludosus L. Späda korgskaft äro i närheten af out- 

 veeklade korgar ej så litet håriga. Ifrågavarande hår äro i 

 det hela lika beskaffade som håren hos jacobsea, men hos 

 paludosus-håren är foten kortare och spindeltråden, som vis- 

 serligen kan vara böjd på flere ställen, ej så lång. Bladens 

 undre yta kallas smaluden. Dock äro håren äfven därstädes 

 sådana som de n}^ss omtalade, men deras fot är något längre 

 och består af en rad alldeles raka samt rätt tjockväggiga 

 celler. Bladets hår sitta ganska glest. Ofta ha dessa hår 

 förlorat sin spindeltrådslika pisksnärt och utgöras blott af 

 foten samt stå genom den större fasthet, fotcellerna besitta, 

 mer rakt utåt. 



Cineraria L. (T. II, f. 11 och 12). 



Hos C. cruenta har jag i »Tillägg» till kännedomen om 

 växttricbomerna (Arkiv för Bot., Bd. 4, N:o 18, 1905, sid. 9 

 och 10) omnämnt, att dess pisksnärthår ha en 0,6 mm. lång 

 fot, hvilken tydligt genom sin stora längd, som visserligen 

 är mindre än pisksnärtens, synes ensamt för sig ha något 

 att uträtta. 



C. integrifolia (L.). Den gråludna växtens spindeltråds- 

 lika pisksnärthår ha visserligen en tämligen lång fot, som 

 nog kan bli 0,2 c 4 mm. lång, men dock ej är fullt hälften 

 så lång som densamma hos cruenta. Kommer det så härtill, 

 att integrifolias hårfot har minst medelmåttigt tjocka cell- 

 väggar, kan ej tvekan råda, om att denna fots enda bestäm- 

 melse är att uppbära spindeltråden. Foten består af 10 — 14 

 celler i rad, som mot sin öfre ände aftaga till bredden i 

 den grad, att, medan den näst nedersta var 0, 02 64 mm., den 

 yttersta invid spindelhåren blott var 0,oi32 mm. bred. Dess 

 nedersta cell vidgar sig mot växtytan. Foten är vanligen 

 böjd på det sätt, att cellerna 2 — 5 nedifrån tillsammans bilda 

 Vi cirkel, (f. 12). Ibland befinner sig kröken på foten när- 

 mare växtytan och ibland är den betydligt mindre (bildande 

 1 8— ] 12 cirkel). 



Till och med alldeles rak kan foten vara och det oftast 

 på bladet. Fotcellerna hysa något men obetydligt, synligt 

 innehåll. Den spindeltrådslika pisksnärten, som utgår frän 

 foten med samma bredd som dennes topp (f. 12), afsmalnar 

 snart nog och har sedan vanligen 0,oo6 6 mm:s bredd eller 



Arkiv för botanik. Band 9. X:o 3. 3 



