S. BIRGER, ELODEA CANADENSIS. 29 



iakttagits längre inåt landet, 1903 vid Sidsjö by 2 km. söder 

 om Sundsvall, 1904 på landsvägen vid Ytter-Kofland i Sättna 

 15 km. nordväst från Sundsvall (några få individer), 1905 

 mängdvis i Edsta i Stöde socken vid nordgränsen af traktens 

 odlade område 42 km. väster om Sundsvall och samma år af 

 stud. E. Arbman vid Erikslunds station i Borgsjö 81 km. från 

 kusten. Sydligast är den f. n. funnen vid Skottsund vid 

 Ljungans utlopp i Njurunda 1906.» 



Utom dessa lokaler omtalas i Collinders : Medelpads flora 

 (Norrländskt handbibliotek II. Upsala 1909) s. 72: Njurunda: 

 Galtström. Skön: Kumo; Skönberg; Skönsbyn; Tunabäck. 

 Timrå. Alnön: Hofvids by. Hässjö: Söråker. Dessutom 

 äro följande lokaler bekanta: Borgsjö: Ange; Njurunda: Klam- 

 penborg 1889; Timrå: Ostrand (Sv. bot. tidskr. 1909 s. 90). 

 Från Sundsvall omtalas den såväl norr som söder om ån 

 redan af Neuman 1885 (öfv. af K. V. A. H. 1885. N:o 3 s. 

 31.). I Sättna är den äfven iakttagen vid Östanå gästgif vare- 

 gård (Th. örtenblad). 



Ångermanland. Härnösand (1877 G. Peters; 1891 K. 

 Blix i Lh; Kronholmen 1894 T. Arnell i Uh; 1902 G. W. Mon- 

 telin i Köhlers herb.). Själevad 1895 (B. N. 1896 s. 36); samma 

 socken: Norrlungånger; Örnsköldsvik (dr. N. V. Åkerblom 

 enl. meddelande till adjunkten Krok). Skorped vid järnvägs- 

 stationen och kyrkan 1900(!). Säbrå: Framnäs första gången 

 1879 i 7 å 8 ex., sedan allt talrikare, helt säkert hitkommen 

 genom frön från pressade exemplar (H. W. Arnell). Väija i 

 Gudmundrå; Lungö nordost om Härnösand vid Källviken 1906 

 <H. W. Arnell). 



Härjedalen: Sveg 1908 på en nyplanerad gata väster 

 om kyrkan (M. Östman). 



Jämtland: Östersund (1905 H. W. Arnell, 1906 och 1907 

 ( '. ( hristenson enl. ex.). 



Västerbotten: Telegraf kommissarien J. Vleugel skrifver 

 1908 om dess förekomst vid Umeå: »enl. uppgift af läroverks- 

 adjunkten Lsestadius först iakttagen i Umeåtrakten år 1863; 

 nu finnes växten såväl i som omkring staden samt i de när- 

 maste byarna. Mer än en half mil från staden inåt landet har 

 växten ej blifvit iakttagen. » Från Umeå är växten vidare 

 känd före 1878 (Backman och Holm: Elementarflora öfver 

 Västerbotten och Lappland. Upsala 1878 s. 203; 1881 H. 

 Asklund i Köhlers herb.; 1882 N. V. Åkerblom i Lh.; 1886 G. 



