50 ARKIV FÖR BOTANIK. BAND 9. NIO 10. 



Scapi plures, folia ± et ssepe duplo superan tes, inferne 

 ± vinose colorati, caeterum pallidi v. sub involucro ± fusco- 

 violacei, sparsim, superne densiuscule et sub involucro ± 

 dense araneosi. 



Involucra brevia, ± obscure — dilute prasino-viridia, 12 

 — 13 mm. longa, 9 — 10 mm. lata, squamis exterioribus paten- 

 tibus sat brevibus, supra pallide v. glauco-viridibus, ssepe 

 apicem versus v. totis pallide violaceis — vinosis, 2 — 2,5 mm. 

 latis cito in apicem angustum acutum attenuatis, subtus ma- 

 gis obscure viridibus ± violascentibus, interioribus sat an- 

 gustis in apicem ± purpureum attenuatis. 



Calathium plenum, densum, subobscure luteum, 35 — 40 

 ( — 45) mm. latum. 



LigulcB marginales angustae c. 2 mm. latas, plana? v. sub- 

 canaliculatse, extus stria obscure fusco-purpurea notatae. 



Anther ce pol lini ferse. 



Stylus virescens. 



Achenium fusco-olivaceum apice anguste spinulosum, cas- 

 terum leviter tuberculatum v. lseve, 2,5 — 2,7 mm. longum, 

 0,7 5 — 0,9 mm. latum, pyramide 0,7 5 mm. longo cylindrico ? 

 rostro 14 — 15 mm. longo. 



Utbredning: Sverige: Jämt, järnvägslinien mellan Östersund och 

 Odensala (C F. Sundberg). — Uppl., Uppsala (M. Floderus), Flottsund (M. 

 Floderus), Ekerö s:n, Träkvista (K. Stéenhoff), Lidingö s:n, Islinge (E. 

 Ekman), Djursholm, Svalnäs (E. Ekman). — Stockh., Bergielunds Bot. trädg., 

 Djurgårdsfreskati, Bellevueparken (H. Dt.), Värtan vid järnvägen och Rop- 

 sten (E- Ekman), Stora Essingen (E. Ekman). — Srm., Brännkyrka s:n, 

 Fridhem flerstädes (H. Dt.), Aspudden (M. Sondén). — Gottl, Visby (H. Dt.). 

 — Vg., Hjo, Bruket och i skogsäng s. om staden (K. Stéenhoff)- — Dal.^ 

 Gunnarsnäs s:n, Ekholmen (P. A. Larsson). 

 Norge: Asker, Leangbugten (Fr. Jebe), 



T. recurvum utmärker sig genom sina långa smala matta 

 och grågröna, till större delen ovanligt likformiga blad med 

 talrika högryggade nedåtriktade, ofta något klolika, hos fro- 

 digare exemplar mera utåtriktade och längre flikar med skarp 

 fin och sylhvass tandning på de nedre, men helbräddad rand 

 på de öfre, liten pillik ändlob, som ofvan midten är mer eller 

 mindre hopsnörd och utdragen i en bredare eller smalare trub- 

 bad och mukronerad spets, bredare och kortflikade skarpare 

 tandade innerblad, hvilkas öfre lober på ena eller andra sidan 

 utan gräns öfvergå i den långa nästan jämnbreda, på nedre 



