14 ARKIV FÖR BOTANIK. BAND 17. NIO 4. 



1846. Polytrichum alpinum var. campanulatum; Ångström i Elias 

 Fries, Summa vegetabilium Scandinavi«. Sid. 90. 



1903. Polytrichum alpinum *brevifolitim; Kindberg, Skandinavisk 

 bladmossflora. Sid. 82. 



Växt rätt låg, upprat, upptill föga förgrenad med korta 

 grenar. Blad tättsittande, tegellagda, korta, på öfversidan gul- 

 gröna, på undersidan mörkbruna glänsande. Kapsel upprat, 

 liten, äggrund-klotrund. 



Polytrichum alpinum var. campanulatum upptages i Skan- 

 dinavisk bladmossflora 1903 av N. C. Kindberg under nam- 

 net Polytrichum alpinum *brevifolium samt uppgives såsom 

 samlad av E. Nyman i Lappland. Något exemplar, som kunnat 

 hänföras till' ifrågavarande varietet, har jag ej funnit i Kind- 

 berg's herbarium och ej heller i E. Nyhan's. I våra samlingar 

 har jag emellertid funnit några exemplar, som kunna räknas 

 till ifrågavarande varietet. Dessutom har jag själv samlat 

 den på några lokaler. 



Polytrichum alpinum var. campanulatum är en ren alpin 

 form, som — såvidt jag vet — endast anträffats ovan träd- 

 gränsen och kan stiga till 1200 å 1300 meter. Varieteten, 

 som i sin typiska form tyckes vara ganska sällsynt, växer på 

 fjällhedar ofta på nakna fläckar. I dess sällskap har jag an- 

 tecknat Juncus trifidus L., Diapensia lapponica L., Vaccinium 

 Myrtillus L., Calluna vulgaris (L.) Hull, Hylocomium pro- 

 liferum (L.) Lindb., Amblystegium uncinatum (Hedw.) De 

 Not., Peltigera sp. o. s. v. Av det ovan sagda inses, att varie- 

 teten anträffas endast i våra fjälltrakter. Sålunda är den känd 

 från Härjedalen, Jämtland samt Pite, Lule och Torne lapp- 

 marker. Den förekommer säkerligen flerstädes, fast den för- 

 bisetts. 



I Norge tyckes ifrågavarande varietet ej vara så sällsynt 

 som hos oss. För övrigt är den känd från de högsta alptop- 

 parna i Europa och nordligaste Amerika. 



Varietetens utbredning i Sverige. 



Härjedalen. Tännäs, Malmagen 1842 T. (S.). 



Jämtland, undersåker, Ottfjället 1889 M. Elfstrand. 

 Frostviken, Munsfjället 1906 A. Hassler. 



Pite lappmark. Arjepluog, Peljekaisse 1918 M. (S. L. G.); 

 Vuomavaara 1918 M. (S. L. G.); Rattes 1918 M. (S.). 



Lule lappmark. Kvikkjokk, Sarek, Kåtokjokk 1902 C. 

 Jensen. 



