THORE C. E. FRIES, SVERIGES GASTEROMYCETER. 



47 



1. N. confluens Fr. 



Nidularia farcta {confluens) Fr. Syst. Myc. II. s. 301. — A'', confluens 

 och A'. *radicata Fr. S. Veg. 8. 438. 



Fruktkropp vanligen klotformig (understundom oregel- 

 bunden), flera ofta sammansmältande med varandra mer 

 eller mindre fullständigt. Peridium slutligen ljust, knöligt 

 (genom peridiolernas tryck), slutligen 

 oregelbundet bristande. Peridioler 

 linsformiga, 1,5 — 1,7 mm. i diam., brun- 

 aktiga. Sporer brett ellipsoidiska, 

 6X7 -J.. 



Här och var i södra och mellersta 

 Sverige. Nordligaste fyndorten är 

 Umeåtrakten (enl. Vleugel 1908). 

 [Söderml., Uppl., Västerb.]. — Växer 

 på vegetabiliskt avfall (murken ved, 

 blad, grässtrån o. dyl.) — var. radicata 

 Fr. (Syst. Myc. 1. c.) avviker från 

 huvudformen därigenom, att frukt- 

 kroppen vid basen är försedd med en lång rotliknande my- 

 celiesträng. — Den av Holmskjold i Danmark funna och 

 år 1799 avbildade N. granulijera tillhör uppenbarligen det 

 ganska nyligen urskilda släktet Nidula White. Detta skiljer 

 sig från Nidularia Fr. genom bägarformig fruktkropp, som 

 öppnar sig medelst ett epifragma, från Cyathus (Pers.) Tul. 

 och Crucihulum Tul. genom att peridiolerna sakna funiculi. 



Nididaria pisiformis Tul. 

 Fruktkropp (I '/» naturlig 

 storlek) och peridioler (c:a 

 G gånger förstorade). — 

 Original. 



2. N. denudata Fr. 



Cyathus (Nidularia) denudata Fr. Symb. Gast. s. 4. — Nidularia Fr. 

 Syst. Myc. II. s. 302 och S. Veg. s. 438. 



Fruktkropp betydligt mindre än hos föregående art, 

 oregelbunden, flera understundom med varandra samman- 

 smältande. Peridium vitt, snart bristande och försvinnande. 

 Peridioler bikonkava, c:a 0,4 mm. i diam., ljusbruna — gul- 

 aktiga. Sporer som hos föregående art. 



Ytterst sällsynt. Beskrives i S. Veg. från Femsjö i Små- 

 land I senare tid mig veterligt blott insamlad vid Nackanäs 

 nära Stockholm ( /c 1893 H. Kugelberg). — Växer på lik- 

 nande Substrat som föregående art. Är synnerligen väl skild 

 från denna, men har av senare författare oftast samman- 

 blandats med densamma. 



