2 ARKIV FÖR BOTANIK. BAND 17. N:0 17. 



i tvekan, huruvida en form skall föras till denna eller till 

 Linguato-lanceata. — Huvudområdet för Adnata är, att döma 

 av vad jag hittills sett, Centralkarpaterna (Tatra). I Skott- 

 land t. ex. äro de lätt räknade. Där synas rena Lanceata vara 

 övervägande. — I Tatra finnas flera Hieracia alpina, vilka 

 varken kunna föras till Alpina genuina eller till Nigrescentia. 

 Deras förgrening överensstämmer med de förras, deras holk- 

 beklädnad med de senares. Å bladens undersida hava de 

 en mer eller mindre tydligt blygrå färgton. Jag har benämnt 

 denna grupp Bastarnica. 



I. Alpina genuina Elfstr. 



A. Linguato-lanceata. 



Stift rent gula eller smutsgula, med dragning i grönt 

 eller i blygrått. 



H. alpinum L.; Backh. 



I dre: Nipfjället i reg. alp. (78 1912), på östra sluttnin- 

 gen av »Molnet» i reg. alp. (V7 1906). Sär na: Fulufjället 

 (Ve 1913); Tandån nedom Fulufjället (aug. 1882 K. P. Hä- 

 gerström). Transtrand: Hemfjället i reg. alp. (^7? 1910, 

 27^ 1913); Granfjället i reg. alp. (^7, 1912, "^l, 1913). Lima: 

 Hundfjället i reg. alp. (^/, 1913). 



Stjälkbladen bära utom vanliga mikroglandler icke säl- 

 lan även korta, fina glandelhår. Ligulerna äro gula (luteae), 

 i spetsen vanligen mycket djupt och oregelbundet tandade 

 med olika djupa inskärningar. Stjälken intill 22 cm hög. 



F. leptolepis n. f. 



Squamae involucri magis aequales et paulo angustiores 

 quam in forma ty pica, plurimae acutae. 

 Transtrand: Granfjället (^/^ 1913). 



F. subleptolepis n. f. 



Squamae ut in f. leptolepide. Folia rosularia intima 

 subovalia-lingulato-lanceolata. Styli sublutei, levissimo in 

 viridescentem flexu. 



I dre: Ulandshögen i reg. alp. (^7? 1906). 



F. microtrichum n. f. 



Tota planta, praecipue involucrum, paulo rarius pilosa 



