34 ARKIV FÖR BOTANIK. BAND 17. N:0 17. 



holken än liknande eller närstående former i de skandinaviska 

 fjälltrakterna. Ett exempel härpå är H. tubulosum Tausch. 

 (Flora 1837, Beibl., p. 68; Plantae selectae Florae Bohemicae 

 fasc. 2). Denna ganska utpräglade art, vilken av flera om- 

 ständigheter att döma överlevt sista istiden i Skandinavien, 

 är funnen på några ställen i Tromsö amt. Den är beskriven 

 av Dahlstedt (Sv. Bot. Tidskr. 1907, p. 303) under namnet 

 H. deistogamum, och två av formerna från Norge äro utdelade 

 i hans exsickatverk Herb. Hier. Scand. cent. XV, n. 6 (1903) 

 och XVII, n. 2 (1904). På Riesengebirge förekommer ifråga- 

 varande art i flera något olika variationer. En av dessa, som 

 jag sett från Koppenplan, Rosenberg och övre randen av 

 Riesengrund å nyssnämnda fjäll, överensstämmer nästan full- 

 ständigt med den i Dahlst. exs. XV, n. 6, utdelade formen. 

 Stjälkens övre del och håren äro något mörkare hos den sude- 

 tiska formen. De skandinaviska kunde lämpligen betecknas 

 H. tubulosum Tausch, f. deistogamum (Dahlst.) Elfstr. 



H. adexiinium n. 



Ab H. apargiaeforme Elfstr., cui valde propinqum est, 

 sequentibus notis diversum. Folia rosularia interiora et 

 caulina minus longa et minus angusta, caulis minus stellatus, 

 sed paulo pilosior, involucrum crassius et humilius, circiter 

 13 mm altum (in H. apargiaeformi 14 — 15 mm), basi latiore, 

 ± rotundata, squamae involucri minus longae et minus an- 

 gustatae. 



Idre: Långfjället mellan Grövelsjön och Hävlingen (^7? 

 1918). 



Denna och H. apargiaeforme stå i nära släktskapsförhål- 

 lande till de skotska formerna H. eximum Backh. och H. 

 tenellum Backh. (A monogr. of the Brit. Hieracia. York 1856). 

 H. apargiaeforme, som jag 1889 påträffade i Grönådalen norr 

 om Grönklumpen vid Anarisfjället i Jämtland (Elfstrand, 

 Botan. Utflygter etc. Bih. t. Vet. Ak. Handl. Bd 16, afd. III, 

 n. 7), är sedan funnen vid Stockvallen vid Klövsjöfjället i 

 södra Jämtland, på Höggrensvålen och vid Lillan ovan Fin- 

 n ungen i närheten av KLläppen i Storsjö i Härjedalen. 



Även på Riesengebirge (på »Hohes Rad») är en gång en 

 närstående form tagen (Siegert 1868 enl. ex. i De Candolle's 

 herbarium i Geneve). 



Den på Gausta och i Håkedalen väster om Tinsjön i Tele- 



