48 ARKIV FÖR BOTANIK. BAND 17. NIO 17. 



lina superiora in marginibus quidem et subtus parce — par- 

 cissime stellata; rosularia sub anthesi 2 — 8, petiolis angustis- 

 sime — sat late alatis, exteriora ovalia — ovaliter oblonga, 

 interdura omnino marcida, denticulis paucis, submucronifor- 

 mibus munita, interiora ovaliter oblonga — lanceolata vel lin- 

 gulato-lanceolata vel sublineari-lanceolata, vulgo ± remote, ± 

 grosse et paulum inaequaliter saepe subpinnati- 

 fide vel subopposite sinuato-dentata — partim 

 subserrato-dentata, dentibiis et denticulis ± 

 paucis — pluribus, 1 — 5 in margine utraque, late 

 — anguste triangular ibus — unguiculat o-t r i a n- 

 gularibus, acutis, patentibus — patentissimis 

 munita, apicem versus integerrima; caulina 2 — 5, quorum 

 1 — 3 inferiora ± bene evoluta, infimum vel duo infima fere 

 eadem magnitudine et forma (lanceolata — lingulato-lanceo- 

 lata) et eodem modo dentata ut rosularia intima, breviter et 

 alatim petiolata, saepe parum amplectentia, caulina 

 superiora ± parva — subbracteiformia, oblongo-lanceolata — 

 anguste lanceolata — sublineari-lanceolata, interdum subovate 

 lanceolata, integerrima vel subintegerrima. Ad basin involucri 

 bracteae paucae indeterminate in squamas involucri transeun- 

 tes. Involucra ± magna, primarium 14,5 — 18,5 mm altum, 

 basi conica denique rotundata, pilis basi nigra ± 

 longis, albidis — cinereis, mediocriter densis — sat densis glan- 

 dulisque tenuibus obscuris, sat sparsis — densiusculis obtecta. 

 Squamae involucri sat angustae — mediocriter latae, nonnullae 

 ± obtusae, plurimae ± acutae, intimae subulatae, in apicem 

 sensim attenuatae, atro-virides, apice levissime violascentes. 

 Ligulae m a g n a e, usque 3,9 mm latae, parce pilosae et parce 

 ciliatae, croceae. Styli fusci, stigmata virescentia. 



I dre: Storsätern vid Grövelån i björklund (^/^ 1918); 

 Grövelån nedanför Huskläppen i björkskog (Ys 1918). 



Såsom av beskrivningen synes, varierar denna form rätt 

 mycket till stjälkbladens antal, bladskaftens beskaffenhet 

 (ibland något omfattande, ibland ej), holkarnas storlek, blad- 

 tändernas antal och holkfjällens bredd. — Den är uppenbar- 

 ligen nära släkt med H. lingulatum Backh. (A monogr. of the 

 Brit. Hier. (1856) p. 30). I F. J. Hanbtjry, An illustr. Monogr. 

 of the Brit. Hier., plate 14, är under namnet H. lingulatum 

 Backh. en vacker form avbildad, vilken att döma av Han- 

 bury's väl utförda avbildning, jämförd med den av Back- 



