M. ELFSTRAND, HIERACIA ALPINA FRÅN DALARNE. 77 



lis folioli et bracteae ortis instructus, acladio 16 — 28 mm longo, 

 inf eme parce et breviter pilosus, ceteroquin subdepila- 

 t u s, parce stellatus, inferne microglandulis, in ceteris parti- 

 bus glandulis nigris partim brevibus, partim longis, su- 

 perne crebris obtectus. Folia in margine microglandu- 

 lifera, plurima sat dense pilosa, pilis autem in su- 

 perficie superiore brevibus — brevissimis (1 — 2 

 mm), in petiolis et in nonnullis foliis imperfecte evolutis per- 

 longis (usque 6 mm), gracilibus, conspicue denticu- 

 latis, den sis. Folia, quae bene evoluta sunt, petiolis bre- 

 vibus — longis, ± alatis et margine, imprimis ad basin, denti- 

 culis paucis instructa — subintegra, rosularia sub anthesi 4 — 

 7, quorum unum vel plura minuta, exteriora subrotunda — 

 rotundato-elliptica, parce — sat dense pilosa, interiora late ova- 

 lia — late ovate ovalia, obtusa vel intimum interdum ova- 

 liter lanceolatum et acutiusculum. Folia caulina 1 — 2, ple- 

 rumque 2, inferius ± bene evolutum, late — anguste ovale 

 et acutum, superius minutum — subbracteiforme. In acladio 

 et in pedunculis prope involucrum 1 — 2 bracteae minutissimae 

 glandulis nigris obtectae. Involucra sat lata, primarium 

 11,5 — 12,5 mm altum, obscurissima, depilata, glan- 

 dulis autem partim brevibus, partim longis, nigris, cre- 

 bris obtecta, quae ad apicem squamarum in microglandulas 

 nigras mutantur. Squamae involucri plurimae sat latae 

 et obtusae, atro-virides, interiores dilutius lim- 

 b a t a e, plures ad margines microtrichis ornatae, paucissimae 

 intimae fere totae subvirides, angustae et acutae. Ligulae 

 croceae, sat parva e, usque 2,5 mm latae, apice denticulis 

 brevibus, ciliatis — ^ubglabris munitae. Styli brunnei. 

 I dre: Salfjället i reg. alp. (=>% 1918). 

 Utmärkt av den till större delen nästan hårlösa, men 

 upptill rikligt svartglandulösa stjälken och korgskaften, de 

 korta håren å bladens översida (de å undre ytan äro något 

 längre), de nästan svarta, ej håriga men rikligt glandolhåriga 

 holkarna, vilkas flesta fjäll äro något breda och trublnga, 

 de ganska små, rödaktigt gula ligulerna och de mörkbruna 

 stiften. 



En mycket närstående släkting har H. chxirmetrichum 

 i Riesengebirge. Jag insamlade där wommaren 1910 i de öst- 

 liga delarna av fjället å Gehänge (på fjällets nordsluttning), 

 vid övre randen av Riesengrund samt å det s. k. Kicsbcrg (i)å 



