G. ß. CEDERGREN, SOTVATTENSALGERNA I SVERIGE. 3 



Öfversikt öfver algformatioiieriia. Algfloran vid Upp- 

 sala måste, som nämnts, anses såsom tämligen enformig och 

 fattig i jämförelse med många andra trakter, där jag till- 

 fälligtvis insamlat prof. Man kan dock urskilja flere olika 

 formationer. Här nedan upptagas hufvudsakligen endast de 

 gamla välkända, som kunna anses äga giltighet öfver större 

 områden af vårt land. En del mindre utredda formations- 

 typer, jag funnit här, förbigås i detta sammanhang, till dess 

 jag fått kontrollera, i huru stor utsträckning de kunna hafva 

 analoga utbildningar inom andra florområden. Därför ingår 

 jag ej nu på någon analys af algsamhällena, utan hoppas få 

 återkomma därtill vid annat tillfälle. 



Det mesta af området omfattar dammar med en ena- 

 handa algflora, med ungefär samma, ständigt återkommande 

 kombination af arter. Modifikationer eller utveckling i någon 

 viss riktning finner man i dammar med förändrade yttre 

 betingelser. Antingen kunna dammarna vara starkt beskuggade 

 och därför kalla och olämpliga för flere algarters existens; 

 andra äro starkt förorenade och hafva fått en säregen prägel 

 genom dominans af saprofila alger. En hel del sådana finnas 

 uppräknade af Kolkwitz i hans arbeten (t. ex. Kolkwitz 

 1911). 



Dammar med klart källvatten visa en särskild alg- 

 flora, som något påminner om det rinnande vattnets, det är 

 häckarnas, forsarnas, vattenfallens och strändernas formationer, 

 hvilka hafva många gemensamma drag. Vågskvalpet i litoral- 

 zonen utöfvar nämligen samma inflytande på algerna som 

 forsar o. dyl. För att få en gemensam beteckning för dessa 

 formationer eller rättare facies har jag sammanfattat dem 

 såsom de f ilokinetiska algernas formationer, på grund 

 af deras förkärlek för rinnande eller ofta upprördt vatten. 



Genom igenväxning af höga växter, Equisetum, Phrag- 

 mites m. m., som befordrar stagnation af vattnet i litoral- 

 zonen, kan denna öfvergå till vanlig dammformation. Genom 

 detta exempel ser man, hurn lätt de olika formationerna 

 kunna ledas öfver i hvarandra. 



Stark igenväxning af dammar har en särskild inverkan 

 på algfloran, ofta till förmån för diverse alger, speciellt epi- 

 phyter och desmidiacéer. Ofvergång från denna sista typ er- 

 hålles lätt till följande formation. 



De sphagnofila algernas formation (Hansgirg Z. 



