HEINTZE, VÄXTTOPOGRAFISKA UNDERSÖKNINGAR. 7 



generalisering, utan har troligen erhållit sina åsikter af L. L. 

 L.^STADius, helst som den senare författat en beskrifning af 

 Wahlenberg's regio subsilvatica i Karesuando socken, hvil- 

 ket arbete dock ej utgifvits i tryck (33 p. 4). 



Nedre gränsen för sin »björkregion» förlägger C. P. IjM- 

 STADius till finska byn Palojoensuu invid Muonio älf, emedan 

 tallen här upphör att vara det härskande trädslaget, hvilken 

 roll öfvertages af björken. Smärre tallskogar förekomma dock 

 ända upp till Lunnainen ofvanför Karesuando, men de tallar, 

 hvaraf dessa skogar bestå, »synas färdiga att duka under för 

 det hårda klimatet, så nedtryckta, knotiga och förvuxna äro 

 de, under det att friskt grönskande och täta björklundar 

 finnas allestädes.»^ Han har helt missuppfattat framställnin- 

 gen i Fl. lapponica (p. XXXIII), ty Wahlenberg upptager 

 ingalunda Carex glohularis, Ranunculus lapponicus, Pedicularis 

 lapponica, Viola biflora o. s. v. såsom säregna för regio sub- 

 silvatica, utan omnämner endast, att de här nå sin öfre eller 

 nedre gräns. 



KiHLMAN (31) räknar tallregionen som »en granregion 

 utan gran» och anser detta träds frånvaro hufvudsakligen 

 bero på skogseldar, som förstört granbestånden. * 



Häremot kan invändas, att skogseldar i det stora hela 

 äro lokala företeelser, som i regel endast härja relativt mindre 

 områden åt gången. Vidare äro barrskogarna i närheten af 

 sin höjdgräns alltid starkt uppblandade med björk, hvarige- 

 nom eldens framfart hindras eller försvåras. Särskildt gäller 

 detta om björkblandade granskogar, som ju växa på mer 

 fuktiga ställen. 



Hur brandfältens vegetation kommer att gestalta sig, 

 beror, som bekant, på markens fuktighetsgrad i förening med 

 när- eller frånvaro af mylltäcke.^ I många trakter af exem- 

 pelvis norra Jämtland och Åsele lappmarks fjällbygd, där 

 granbjörk- eller björkgranskogarna i mycket stor utsträckning 

 afbränts af befolkningen för erhållande af betesmarker, håller 



^ L.i:sTADius' beskrifning afser tj'dligen trakten närmast kring Kare- 

 suando kyrkob\'. Tallens dåliga utveckling beror dock här mera på mar- 

 kens torrliet och näringsfattigdom än på det nordliga läget och höjden 

 öfver hafvet. 



- Beträffande exempelvis X. J. Anderssons, Middendorffs, Willkomms 

 och Trautvetters löst fotade och för längesedan öfvergifna hypoteser nöjer 

 jag mig med att hänvisa till litteratursammanställningen hos Kihlman (1. c). 



^ Allt naturligtvis under förutsättning, att både frötallar och frögra- 

 nar finnas i närheten. 



