112 ARKIV FÖR BOTANIK. BAND 13. N.O 5. 



Att vissa »fjällväxter» (och ^e^wZa ??a7ia) alltid eller 

 nästan alltid saknas på sydbergen, bevisar således i 

 ingen mån, att de ej »fördraga större värmemängder», 

 d. v. s. denna frånvaro från sydbergen kan ingalunda 

 tagas som bevis för att dessa arters nedre gränslin- 

 jer skulle bestämmas genom termiska faktorer. 



Vid arbeten i högfjällen och i synnerhet vid studiet af 

 snölägenas egendomliga flora föres man lätt till den tanken, 

 att många alpina växter skulle ha svårt att utveckla sig i 

 lägre trakter med mindre strängt klimat. Denna förmodan 

 vinner i styrka, om man får tillfälle att iakttaga hurusom 

 frön resp. groddknoppar af exempelvis Ranunculus nivalis, 

 Saxifraga cernua, Festuca ovina /. vivipara, Aira al^nna m. fl. 

 stundom påbörja sin groning ute på smältande snöfläckar 

 och snöfält, dit de förts med yrsnö på vintern. Man vill 

 gärna föreställa sig, att de endast förmå gro vid låg tempe- 

 ratur. 



Redan det faktum, att äfven t. ex. groddskotten hos 

 Polygonum viviparum i stor utsträckning gro ute på afsmäl- 

 tande snöytor, manar emellertid till försiktighet, helst om 

 man tidigare sett samma arts groddknoppar utveckla sig fullt 

 normalt i älfvarnas strandvraksvallar långt nere i skogslandet. 



Direkta försök ha också visat, att t. o. m. högalpina arters 

 »frön» mycket väl kunna gro vid relativt höga temperaturer. 

 Cleves (12) groningsförsök med Hieracium alpinum, Ranun- 

 culus nivalis, R. pygmceus, Draba, Silene acaulis, Cerastium 

 och Saxifraga oppositifolia ägde sålunda rum vid 15°. Och 

 vid liknande försök, som jag anställde i Malmö sommaren 

 1912 med Arabis alpina, Potentilla nivea, Sibbaldia procum- 

 bens, Andromeda tetragona, Poa alpina, {Aira alpina, Festuca 

 ovina f. vivipara) m. fl., höll sig dagtemperaturen ofta mel- 

 lan 20° och 30°, utan att detta syntes menligt inverka på 

 groningsförloppet. 



Som bekant, förekomma vissa »fjällväxter» på enstaka 

 lokaler i södra och sydligaste Sverige, t. ex. Saussurea alpina 

 (Vg.), Bartschia alpina (Gtl., Ög. och Vg.) Pinguicula alpina 

 (Gtl.), Viscaria alpina (ÖL, Bl , Hall., Boh.), Cerastium al- 

 pinum (Vg.), Rhodiola rosea (Boh.), Poa alpina (Gtl., Öl., Sm,, 

 Vg., Boh.) m. fl. Vi vilja äfven påminna om förekomsten af 



