116 



ARKIV FÖR BOTANIK. BAND 13. N:0 5. 



kurrenskraftiga och sociala arter finna på sydbergen lämp- 

 liga, slutna vegetationer (formationer) utan eller med svag — 

 rätt stark beskuggning, olika för olika arter. 



Jag har rätt ingående velat bemöta Andersson och Bir- 

 ger delvis för att visa, hur ringa kännedomen om »fjällväx- 

 ternas» lifsvillkor är äfven hos tränade växtgeografer, och 

 hur nödvändigt det är att känna åtminstone grunddragen af 

 arternas ekologi, innan man inlåter sig på vidlyftiga, »klima- 

 tiska» eller andra spekulationer, där hvarje art tilldelas de 

 egenskaper, som den för tillfället använda hypotesen kräfver. 



I nedanstående tabellariska öfversikt har jag sökt åskåd- 

 liggöra kärlväxternas vertikala utbredning inom undersök- 

 ningsområdet, sådan den är känd genom mina och andras 

 undersökningar. Vid upprättandet af densamma har hänsyn 

 endast tagits till arternas förekomst i rena naturvegetatio- 

 ner samt i betade och afverkade skogar, slåttermyrar och 

 bäckängar, hvilkas artbestånd föga eller alls icke påverkats 

 af kulturen. 



De använda beteckningarna äga följande betydelse: < = 

 af tagande, << == starkt af tagande, > = tilltagande och = 

 = ungefär samma lokalfrekvens i jämförelse med förhållandena 

 i subsilvina zonen; Bareg. = barrskogsregionen, Baz. = barr- 

 skogszonen, Bj. = björkskogszonen; X = en enda eller helt 

 få lokaler, + = en lokal, 1 = minst två lokaler, 2 = minst 

 fyra lokaler; vid högre frekvensgrader (3, 4 och 5) har jag 

 äfven fäst nödigt afseende vid antalet ståndorter på de olika 

 lokalerna. Höjdbältena i alpina zonen utmärkas på samma 

 sätt som i den speciella delen, p. 15. 



Tabell 5. 



Gnaphalium norvegicum 

 » supimim . 



Antennaria dioica . . 

 » alpina . . 



Erigeron elongatus . ■ 



