p. G. E. THECRIN, SPRIDDA ANTECKNINGAR OM TRICHOMER. 31 



från räknadt, småningom afsmalna till en lång spets. Fjäll 

 iakttogos af mig på slidor, som omslöto 1 — 3 bladen i knopp- 

 läge. På hvarje slida såg jag blott få fjäll och detta på dess 

 yttre såväl som på dess inre sida. Fjällen utgjordes af långa, 

 jämnbreda och tvärbottnade celler, h vilkas tvärväggar oftast 

 befunno sig i jämnhöjd med hvarandra. 



Eqiiisetum silvaticiim L. 



Sträfhetsalstrarna längs stjälkens åsar äro ofta rätt låga 

 (se »Bidrag», fig. 11) och då stundom jämförelsevis breda 

 (fig. 23 I), men ej sällan betydligt längre och då ofta jäm- 

 förelsevis smala (fig. 23 II). Deras vägg är kring 0,oo45 — 

 0,006 mm. tjock, och nästan samma tjocklek äger den ej 

 utstjälpta delen af hudcellernas yttre vägg, från hvars midt 

 en sträfhetsalstrare uppväxt. Sedan sträfhetsalstrarnas vägg 

 ett dygn påverkats af stark natronlösning, har den svällt ut 

 så betydligt, att den blifvit minst dubbelt så tjock, som den 

 var före denna behandling, och ibland kanske något mer. 

 Äfven hudcellernas yttre, ej utstjälpta väggdel har genom 

 natrönlösningen förtjockats om än icke i samma mån. Jag 

 mätte en af natronlösning utsvälld sträfhetsalstrarevägg, som 

 då befanns vara 0,oi32 mm. tjock. Ifrågavarande svällda 

 sträfhetsalstrarevägg visade sig i sin yttre del utgöras af en 

 inåt tydligt begränsad och något mörkare, så att säga, skifva 

 (på fig. signerad med a). Denna skifva utgjorde hos somliga 

 sträfhetsalstrare hälften af deras svällda vägg men hos de 

 flesta en tydligt mindre del däraf. Den inre, återstående 

 delen (b) af sträfhetsalstrarnas svällda vägg var ljusare men 

 hade alls ej blifvit geléartad. Då stark saltsyra fått verka 

 på en natronbehandlad sträfhetsalstrarevägg, förblir dess 

 väggdel a efter så lång tid, att saltsyran hunnit fördunsta, 

 alldeles oförändrad, medan väggdelen b efter samma tid har 

 något men obetydligt angripits och tycktes hafva erhållit 

 några med väggen parallella strimmor. Får koncentrerad 

 svafvelsyra verka på väggen till en sträfhetsalstrare, som 

 omedelbart förut hämtats från den lef vande växten, är vägg- 

 delen a efter förloppet af ett dygn alldeles oförändrad, hvar- 

 vid samtidigt väggdelen b har svällt ut och, såsom det synes, 

 delvis förintats. Klorzinkjod åstadkommer ingen färgning 

 hos en nyss från den lefvande växten hämtad sträfhetsalstrares 



