40 ARKIV FÖR BOTANIK. BAND 12. N:0 2. 



mellersta, m. el. m. omvändt äggrunda till bredt ovala bla- 

 den, som äro af ett m^'cket karaktäristiskt utseende genom 

 de på nedre tredjedelen befintliga små spetsiga och riktligt 

 tandade loberna, ofvan hvilka bladet hastigt eller plötsligt 

 tilltar i bredd. Den öfre delen af bladet äger tätt sittande, 

 breda och starkt nedåtriktade lober, af hvilka de nedersta 

 oftast äro större än de öfriga. hvarigenom ett utprägladt 

 af brott mot bladets nedre del uppkommer. Den öfre delen 

 får härigenom utseende af en ofantligt stor tandad och flikad 

 ändlob. Innerbladen äro hos former med dylik bladform 

 vanligen ojämnt tandade af längre och kortare, starkt baka t - 

 riktade tänder. 



Exemplar från friskare lokaler sakna vanligen de nyss- 

 nämnda ovala ytterbladen. Deras innerblad äro mera ut- 

 draorna. rikt flikade af breda m. el. m. långa och oftast starkt 

 bakåtriktade lober. Gärna bli äfven hos dessa blad något 

 af de nedom midten sittande lobparen starkare utveckladt 

 än de nedanför befintliga, oftast smalare loberna. Loberna 

 äro hos dessa blad genom djupare och bredare inskärningar 

 tydligare afskiljda från hvarandra, utan att några egentliga 

 interlobier härigenom uppstå. Lobens öfre rand varierar 

 från m. el. m. hvälfd till nästan rak eller på de mellersta lo- 

 berna till och med något insvängda och är utom på bladets 

 öfversta parti alltid tämligen rikligt tandad af kortare eller 

 längre, m. el. m. syllika tänder. Ändloberna äro stora och 

 breda samt ofta långa och utprägladt pillika, helbräddade 

 eller ofta ofvan midten med ett par motsatta tänder. Inner- 

 bladen äro hos dessa former vanligen ej så hela som hos de 

 bredbladiga, utan äga låga, tandade, nedåtriktade lober. 

 Stundom anträffas exemplar med smalt lancettlika blad 

 och kortare samt glesare lober. 



De smalbladiga formerna med mera kullriga lober erinra 

 rätt mycket habituellt om T. spectabile, men skilja sig genom 

 bladfärgen, fläckigheten och de bredare, ej klolika loberna 

 samt genom de tydligt tillspetsade ytterfjällen, hvilka ge- 

 nom sin form och sin oftast mycket tydliga hinnkant i hög 

 grad erinra om fjällen hos T. eximimn. 



T. hypochseris n. sp. 



Folia Isete prasino-viridia, sat conformia, subtus pilis 

 tenuibuSj.sparsis, supra pilis articulatis, sparsis — crebrioribus. 



