8 ARKIV FÖR BOTANIK. BAXD 1*2. NIO 5. 



Schneider-Orelli (Centralbl. f. Bakt. Bd. 25, 1909) har 

 visat, att detta Caeoma på S. aizoides i Schweiz hör samman 

 med en 3Ielampsora på Salix reticulata. Enl. Juel (Svensk 

 Bot. Tidskr. 1911 p. 232) hör svampen möjligen tillsammans 

 med en Melampsora på Salix glauca. 



C. Violae Lindfors Viola epijjsila Lh. vid Blädjan 6. 1911. 

 Under en Salix Lapponmn-huske. 



Chrysomijxa Einpetri (Pers.) Schroeter II. Empetrum 

 nigrum Stö. Helagsfjäll 7. 1911, Kesådalen 7. 1911. 



Fischer (Die Uredinéen der Schweiz, p. XXXVI) upp- 

 tar denna art som nordisk-alpin. Det torde den dock knap- 

 past kunna kallas, då den i Europa, utom i Skandinavien och 

 Schweiz, förekommer i Finland, Ryssland, Danmark, Tyskland, 

 Österrike och Frankrike. I Sverige är den funnen i de flesta 

 landskap. Däremot tyckas teleutosporer utbildas endast i 

 arktiska länder. Sådana äro funna af Rostrup (Conspectus 

 Florae Grönl. 1888) i Grönland och af Lagerheim (Ueber Ure- 

 dinéen mit variablem Pleomorphismus. Tromsö Mus. Aarsh. 

 XVI, 1893) vid Tromsö i Norge. Denne senare skrifver om 

 denna svamp: »Vielleicht ist Chr. Empetri ursprünglich eine 

 arktisch-alpine Art, welche sich später auch in nicht ark- 

 tischen oder alpinen Gegenden verbreitet hat, dort aber nur 

 Uredo entwickelt». 



Gymnosporangium juniperinum (L.) Fries I: Sorhus aucii- 

 paria Lh. Brättesvallen 1909 — 11, Västanå 1907, Lns. Ransjö 

 7. 1908, Glöte 7. 1908. III: Juniperus communis, på barr. 

 Lh. Brättesvallen 6. 1911. 



Teleutosporformen på stamdelar af Juniperus communis 

 är icke iakttagen, däremot voro vid Brättesvallen teleuto- 

 sporer på barr vanliga. Denna form har fått artnamnet 

 Gymnosporangium foliicolum Berk. — Jag anser det mycket 

 troligt, att vi här ha att göra med en särskild art, men endast 

 kulturförsök kunna afgöra, om så är fallet. Att de bägge 

 formerna äro olika i morfologiskt afseende, är sedan länge 

 kändt. Teleutosporhoparna på barren äro mycket mindre och 

 sporernas skaft många gånger kortare än hos den andra for- 

 men. Schroeter (Die Pilze Schlesiens) anger, att sporerna 

 på barren skulle ha tunnare membran, men både hos de af 

 LiRO (Uredinese Fennicae) undersökta och mina exemplar ha 

 dessa sporer tjockare och mörkare membran än sporerna på 



