FALCK, BIDR. T. KÄNNED. OM HÄRJEDAL. PARASITSVAMPFLORA. 9 



stamdelar. De senare äro något större (42—57 X 20—27 [J.) 

 än G. foliicolums (32—42 X 20—23 [x), som dessutom ha mera 

 romboidisk form och skarpare framträdande groddporer. 



Ed. Fischer (Studien zur Biologie von Gymnosyoranghim 

 jiiniperiniim, Zeitschr. f. Bot. 1909) har visat, att en Gymno- 

 sporangium, som i Schweiz uppträder på Juniperus-havr, har 

 sina aecidier på Sorbus aucuparia, då däremot den där före- 

 kommande formen på stamdelar synes icke kunna infektera 

 denna växt utan endast Amelanchier. Han skiljer därför på 

 G. Amelanchieris och G. juniperinum. Den förra har sina 



Fig. 4. a) Teleutosporer af Gymnosporangium juniperinum (L.) Fkies. Det 

 undersökta exemplaret taget vid Uppsala på en Juniperus communis-gren. 

 b) Teleutosporer af G. foliicolum Berk. Ex. taget i Lillhärdal, Härjedalen, 



på Juniperus-haTT. 



aecidier på Amelanchier och sina teleutosporer på stamdelar af 

 Juniperus communis, den senare sina aecidier på Sorbus aucu- 

 paria och sina teleutosporer på barr af J. communis. Fischer 

 anser det dock möjligt, att hos denna senare svamp myceliet 

 i barren senare öfvergår i stammen och bildar teleutosporer 

 äfven där. (I en senare af handling [Zeitschr. f. Bot. 1910] 

 urskiljer han ännu en art med teleutosporer på Juniperus 

 communis -hsirT, G. T orminali- juniperinum, med aecidier på 

 Sorbus torminalis.) — Att hos oss formen på en-grenar hör 

 tillsammans med aecidier på rönn, är otvifvelaktigt. Denna 

 kombination har genom försök bevisats redan 1866 af Oersted. 

 G. joliicolum Berk tycks hos oss vara sällsynt eller för- 



