2 ARKIV FÖR BOTANIK. BAND 12. NIO 11. 



Den förste, som lämnat underrättelser om floran i Åsele 

 Lappmarks fjälltrakter är J. W. Zetterstedt (19), som år 

 1832 passerade Dikanäs på återväg från fjällen i Lycksele 

 Lpm. Under rodd utför Gaj tokan (Skansnäsån) observerade 

 han »Salix cinera» {S. Lapponum?) och Menyanthes trifoliata, 

 och vid östra ändan af Dikasjön fann han gråal, röda vinbärs- 

 buskar, smörblomster, kattfötter, bullerblomster, blåklockor 

 »m. fl. ». 



I juli månad 1880 kom Melander till Dikanäs. Härifrån 

 for han efter Vojmån ända upp till dess källsjöar vid foten af 

 Västra Vardofjället. Återvände därefter till Borka för att 

 öfver fjällen fortsätta till Fatmomakk. Från kapellet togs 

 vägen öfver Saxnäs och Bångnäs till öfre ändan af Malgomaj. 

 Hans iakttagelser äro publicerade i form af dagboksanteck- 

 ningar i Botaniska Notiser för år 1881. Spridda lokaluppgifter 

 återfinnas i samma tidskrift för år 1883. 



Den bekanta almförekomsten Y\å Bångnäs (Klitberget) 

 besöktes sommaren 1892 af dåvarande pastor L. Dahlstedt 

 i Vilhelmina, som härom lämnat ett meddelande till Örten- 

 blad (20). 



Åren 1899 och 1901 utkommo de af generalstabens kartor, 

 som beröra dessa trakter, och därmed var grunden lagd till 

 kännedomen om björk- och barrskogarnas allmänna utbredning 

 inom området. 



Sommaren 1906 idkade F. AivnNOFF (3) skogsbiologiska 

 studier inom en stor del af området, och gjorde därvid förtjänst- 

 fulla undersökningar öfver björkens, granens och tallens ut- 

 bredning och höjdgränser. Hans uppgifter om en del växtar- 

 ters förekomst i olika skogst}^er äro däremot ej fullt till- 

 förlitliga och ha därför endast delvis kunnat användas i före- 

 liggande afhandling. Aminoff's Saxifraga oppositifolia från 

 brandfältet söder om hyn Kittelfjäll är exempelvis ej denna 

 art utan — Silene acaulis; PlagiocJiila asplenioides i mossrik 

 björkskog på Kittelfjället är — Jungermannia lycopodioides 

 o. s. v. 



Samma sommar for E. Almquist från Raukajaure öfver 

 fjällen på Jämtlandsgränsen till byn Klimpen och tog sedan 

 vägen öfver Saxnäs och Bångnäs till Stalon viken. En iakt- 

 tagelse från denna färd anföres af S. Almquist i Sv. Bot. Tid- 

 skrift 1908. Andra lokaluppgifter, som professor E. Almquist haft 

 vänligheten stäUa till mitt förfogande, upptagas i detta arbete. 



