THEORIN, BIDRAG TILL KÄNNEDOMEN OM VÄXTTRICHOMERXA. 151 



phalierna. På utväxta växtdelar spelar äter den långa slut- 

 cellen ej vidare någon roll, enär trichomerna där stå glest, 

 hvaremot trichomets näst öfversta cell nu i stället blifvit en 

 verkligt afsöndrande glandel. Hos Centaurea, Lappa m. fl. 

 ha trichomerna i ungdomen (shår och glandier», pag. 23) en 

 mycket lang och väl täckande slutcell. Pä vissa ställen af 

 den utväxta växten har hårets nedre del eller dess fot fått 

 hårda väggar, medan slutcellen vanligen försvunnit, så att 

 växten känns sträf. Stundom blir trichomet samtidigt upp- 

 lyftadt på en hård dyna. Hos Solanum citrullifolium (;;tag- 

 gar och borst», pag. 18) finnas på unga växtdelar mänga 

 skattade glandier. Under flera bland dem alstras en hög, 

 tagglik dyna, så att äldre växtdelar blifva taggiga. Något 

 liknande omtalas i yPflanzenstacheln:>, pag. 22, rörande Sola- 

 num ferox och i »Beiträgen, pag. 22 och 25, med afseende på 

 taggarna hos Cucurbita Pepo och Ecbalium agreste. 



o!0. Ar det säkerligen icke ovanligt att finna, att någon 

 växtdel är besatt med trichomer, som i sin byggnad och i 

 sitt utseende afvika från de andra hos exemplaret förekom- 

 mande, utan att man kan förstå orsaken härtill. Bland exem- 

 pel härpå, som återfinnas i .>trichomerna», skall jag relatera 

 följande: Scabritierna på bladkanten jämförda med desamma 

 på bladytan hos Secale cereale (figg. 3 och 4); smätaggarna 

 på vippans stamkanter jämförda med desamma på bladkan- 

 ten hos Avena sativa (figg. 10 och 11); scabritierna på blad- 

 kanten jämförda med desamma på vippstammen hos Agrostis 

 .stolonifera (figg. 21 och 2); smätaggarna på bladkanten jäm- 

 förda med scabritierna på strået hos Carex Goodenoughii 

 (figg. 10 och 34); trichomerna på motsvarande ställen hos 

 C. vulpina (figg. 31 och 32). I denna uppsats skall jag be- 

 skrifva flera exempel härpå. 



():o. Hos 2 eller flera exemplar af samma art kunna ett 

 exemplars trichomer mer eller mindre afvika frän trichomerna 

 hos ett annat eller flera andra, som då i allmänhet tillhöra 

 en underart, varietet eller form af arten i fråga. Vanligen 

 rör olikhet i behäring hos 2 eller flera exemplar af en art 

 trichomernas mängd och storlek, men det händer ock, att tri- 

 chomerna kunna ha olika form hos hufvudarten och hos afarten, 

 varieteten eller formen. Bland andra växtarter kunna Medi- 

 cago lupulina L.. Potentilla argentea L., Ribes grossularia 

 L., Draba fladnicensis Wulf, och Cerastium vulgare Hn. härpå 



