THEORIX, BIDRAG TILL KÄNXEDOMEX OM VÄXTTRICHOMERXA. 159 



1,1 inm. långa, smalare och mer krökta samt ha tjockare bul- 

 bus, 0,28 mm. vid, som ett längre stycke omfattas af en större, 

 vidare dj-na. Däremot är deras cellvägg något smalare, och 

 deras cellrum sträcker sig något närmare intill spetsen. Pä 

 bladets hufvudnerv finnas lika, mot bladbasen böjda taggar. 

 Annorstädes på bladet äro de mindre men böjda pä samma sätt. 



Phlox Drummondii Hook. Äldre växtdelar ha trichomer, 

 bestående af 4 ä 5 celler i en rad, bland hvilka den öfversta 

 än är något smalare i spetsen, än har jämnbred, upptill af- 

 rnndad gestalt och än är i toppen glandellikt utvidgad samt 

 då ofta tvärsöfver af delad i 2 celler. Till mindre mängd 

 finnas sammastädes glandelhår med en «af 2 jämsides belägna 

 celler bestående glandel, som hvilar på ett 4 — 6-celligt skaft. 

 Här äro öfvergångarna från vanliga hår till vanliga glandier 

 alltför påtagliga för att behöfva påpekas (jfr mom. 1). I 

 ;.hår och glandier > pag. 27, omtalas växter, hos hvilka lik- 

 nande öfvergångsformer äro vanliga. Blomställningens gre- 

 nar hos P. D. ha kortare trichomer, som ofta blott äro 1 — 2- 

 celliga tappar; äfven här kan trichomets toppcell vara jämn- 

 bred eller glandellikt utvidgad. Fodret och kronpipen ut- 

 vändigt äro besatta med många, skaffade glandier, som 1)estå 

 af 4 i kors ställda celler, hvilkas toppar stå isär. Bladkan- 

 ten har ovanligt långskaftade glandier. 



Arctostaphylos uva ursi (L.) Årsskottens^ hårighet alstras 

 af kortare, encelliga, nästan jämnbreda, halfcirkelformigt 

 böjda och upptill trubbigt tillspetsade hår, som äro försedda 

 med mindre cuticularbildningar och vid basen ha tämligen 

 stort cellrum men annars nästan sakna sådant. Pä bladskaf- 

 ten och nedre delen af bladkanten är behåringen mer ullig, 

 såsom den ej sällan är på dessa ställen hos andra växter. 

 Håren, som hos vår art alstra denna något ulliga beklädnad, 

 äro mycket längre än årsskottens, flerböjda och insnodda 

 bland h varandra. 



Cornus stolonifera Michx. Knoppfjällens tjockväggiga 

 här äro lika stammens och bladets eller encelliga och två- 

 armade. Se Iakttagelser», fig. 15 å pl. II, rörande sådana 

 hår hos Erysimum och »Anatomie>, pag. 491 och fig. 99 B, 



' Emedau Vaccinhun nliginosiwi L. uppgifves vara glatt, vill jag 

 näinua, att dess åriijjkott i verkligheten äro besatta med för blotta ögat knappt 

 märkbart ludd, som alstras af glest stående, utåtriktade, encelliga och om- 

 kring 0,1 mm. långa tappar af utdraget konisk form och med ett högst obe- 

 tj-dligt cellrum. 



