170 ARKIV FÖR BOTANIK. BAND 1. 



kyla behöft förstärkas. Här föreligger således ett bestämdt 

 bevis för. att hos denna art i hvilande eller svällande knopp dess 

 växtdelars glandier kunna förändras till härknippor, ^ och att i 

 allmänhet de senare, om de sitta på glandelskaft, äro form- 

 förändringar af glandler^ (jfr mom. 1). De knoppdelar där- 

 emot, som ej komma i direkt beröring med den kalla luften, 

 äro besatta med enbart glandier eller med glandelanlag, som 

 där utbildas till glandier. Dessa de unga bladens glandier, 

 som försvunnit, innan bladskifvorna äro fullväxta, göra där 

 tjänst som kataplatterer.^ Äldre växtdelars och i synnerhet 

 blomskaftens glandier, som äro luktande, torde på något sätt 

 ingripa vid blomningen. De långa, tunnväggiga håren ha 

 kort varaktighet. De hittas ej på bladet, förrän detta fram- 

 växt ett godt stycke utanför knoppfjällen, och affalla, innan 

 detta är fullväxt. De korta håren på gamla årsstammar 

 och liladskaft kunna väl kallas täckande men ha ej att skydda 

 mot köld, emedan de sent framträda. Hvad de egentligen 

 uträtta, lämnas obestämdt. 



Sinapis alba L. Encelliga, koniska hår med nedtill föga 

 tjocka men mot spetsen tjockare väggar, så att cellrummet 

 försvinner ett bra stycke därnedom, på ^,4 — - 3 af hårets längd, 

 finnas på stjälk och blad samt göra dem sträfva. Håren 

 sakna innehåll och ha knottrig yta. På stjälken vetta de 

 nedåt, och deras lökformigt uppsvällda ände omfattas af 

 toppcellerna till en lägre dyna, men på bladet stå de rakt 

 ut och sitta på en ännu mindre dyna. Fruktens encelliga 

 hår äro alla tunnväggiga och försedda med innehåll men 

 sakna knottror på sin yta. De kunna ej alstra sträfhet. 

 Annars äro somliga fruktens hår korta, jämnbreda och upp- 

 till rundadt af trubbade, medan andra äro kägelformade och 

 tillspetsade. 



^ Denna arts hårknippor ha intet gemensamt med Malvaceernas krans- 

 hår. Hos de förra sitta elementen utan ordning, hvilket bäst skönj es hos 

 sådana hårknippor, som uppstått därigenom, att flera eller färre af en glan- 

 dels Ttceller utväxt till här. Kranshårets celler stöta däremot tillsammans 

 med sina nedre och inre hörn kring en gemensam medellinje (jfr Malva mo- 

 schata). 



^ Emedan ej blott hårknippor utan ock, fast mer sällan, glandier kunna 

 sitta i toppen af emergenser såsom i kanten af flikade stipler och skärm- 

 blad, så kan det ju vara en möjlighet, att äfven sädana hårknippor kunna 

 uppstå genom förändring af späda glandier. Men detta kan ju endast vara 

 en förmodan. 



^ Se P. G. E. Theorix. 1. c. Obs. att ett yttrande på pag. 15 och 16 i denna 

 uppsats blifvit 1884 ändradt å p. 80i Växtmikrokemiska studier af samme. 



