'xHEORm, BIDRAG TILL KÄNNEDOMEN OM VÄXTTRICHOMERNA. 181 



0,02 mm. långa. Trichomer, som, till sin längd varierande 

 mellan dessa bada ytterligheter och sammanbindande dem, 

 förekomma i alla möjliga storlekar, finns det godt om på 

 bladet. Naturligtvis är trichomets form, ju kortare det är, 

 desto lägre kägelformig. Då bladet ej känns straft, kan man 

 tycka, som vore de hårlika scabritierna förvandlade till egent- 

 liga scabritier, blott för att bladet såsom varande ett gräs- 

 l)lad ock måtte äga några för ett sådant utmärkande hud- 

 bildningar utan att med dem göra sig någon betjäning (jfr 

 mom. 7). Skärmfjällen äro öfversållade med scaljritier, som 

 Ix'sta af en vidare basdel med en därifrån utgående, framåt- 

 böjd och till spets hopdragen del eller likna de i >trichomer- 

 ua», fig. 2, afbildade scabritierna, men äro blott 0,020 mm. i 

 vanlig riktning och mer tvärt hopdragna mot öfre änden. 

 lUumfjällens utsida har nästan lika många scabritier, men 

 dessa bestå af en vidare basdel med en därifrån utgående 

 rak och tillspetsad del eller likna mer de i fig. (i i >tricho- 

 merna. afbildade scabritierna men äro hälften kortare. Sca- 

 britierna pa skärmfjällen och blomfjällen äro således ej lika, 

 utan den ena sorten kan sägas vara en förändrad andra sort, 

 uaktadt de båda uträtta, som man tycker, detsamma (jfr 

 inom. 5). 



Holcus lanatus L. Bladslidan och bladskifvan samt stråets 

 öfre del äfvensom vippstammen äro mjukludna. På skifvans 

 kanter och nerver sitta många, jämförelsevis långa och något 

 tjockväggiga hår (intill 0,35 mm. långa). Dessa, som sakna 

 cellrum i sin öfre del och äro utvidgade mellan hudcellerna, äro 

 därofvan än alltigenom utdraget kägelformade, än i sin öfre del 

 ett långt stycke mer jämnbreda, i hvilket fall den nedre 

 hastigt afsm alnar. De ha då en viss likhet med hären hos 

 Bromus mollis, som i sin öfre del äro spindeltrådslika och 

 kunna liksom dessa sägas vara modifierade enligt mom. 9. 

 Alellan bladskifvans nerver finnas en stor mängd korta 

 hår, flera ej längre än 0,033 mm. Dessa korta hår, som ut- 

 göra liksom en bottenull, afsmalna alltid likformigt ända till 

 spetsen samt äro nedtill smalare än de långa och oftast något 

 krökta. Bladslidans behåring är alldeles lik skifvans. Afven 

 stammens har likna dem men äro något kortare och litet mer 

 tjockväggiga samt uppåtböjda. Om de små, en bottenull 

 alstrande håren gäller det, att de äro fullt så korta som bla- 

 dets, vetta uppåt och ha tämligen tjocka väggar, utan att 



