288 ARKIV FÖR BOTANIK. BAND 1. 



grå färg ger tuftåteln genom siua vippor en del a£ sommaren 

 åt vidsträckta fält. Mindre starkt framträdande äro i all- 

 mänhet frnktmognadsföreteelserna; våra fruktträd, mest äpple- 

 ocli körsbärsträd, så ock rönn och oxel äro ju dock genom 

 sina frukter vackra prydnader under en del af året. Smul- 

 tronställen, hjortronmyrar och än mera lingonbackar lämna 

 andra exempel på, att växter genom sina frukter en tid ge 

 delar af naturen sin färg. Maskrosens sirliga grå fruktbollar 

 och dunarternas hvithåriga fruktsamlingar lämna härpå nya 

 exempel. Sädesfältens gulnande är väl ock att hänföra till 

 mera starkt framträdande fruktmognadsföreteelser. Starkt 

 i ögonen fallande, årligen återkommande företeelser äro ock 

 löfsprickningen och löfFällningen med deras olika faser hos 

 träd och buskar; jag tänker härvid på t. ex. de unga löfvens 

 brunaktiga färg hos asp och ek samt på det praktfulla färg- 

 spel, som löfven hos lönn och asp hvarje höst uppvisa. 



Afven andra mera framträdande företeelser i vår växt- 

 värld aflösa hvarje år hvarandra i Sverige. Exempelvis må 

 nämnas våra insjöar; efter islossningen ligger deras vatten- 

 spegel öppen, ej skymd af växtlighet. Med värmegradens 

 ökning uppspira längs de grunda stränderna täta bunkar af 

 blågrön vass eller mörkgrön insjösäf, medan det djupare vatt- 

 nets yta ofta så småningom täckes af flj^tblad af flera väx- 

 ter, såsom näckrosornas breda, rundade skifvor, gäddnatens 

 bruna, ovala blad, Sparganium-SivieYs ljusgröna, ofta många 

 meter långa, bandlika blad o. s. v. Ej sällan blir så den 

 ursprungligen fria vattenytan helt och hållet bortskymd, 

 bvarigeuom landskapets utseende betydligt förändrats. 



Om det i allmänhet är önskvärdt, att ordningsföljden 

 mellan den oändliga mängd företeelser inom växtvärlden, som 

 under ett års lopp aflösa hvarandra i Sverige, och som göra 

 att växtligheten idkeligen skiftar utseende, blir utredd, bör 

 väl så i främsta rummet vara fallet med sådana företeelser, 

 hvarpå här of van exempel anförts, och för hvilka jag föreslår 

 namnet dominerande företeelser. Hit räknar jag de mera i 

 ögonen fallande företeelserna inom växtvärlden, i synnerhet 

 sådana, som gifva färg åt landskapet. Dessa företeelser bi- 

 draga i så hög grad till att gifva vår natur dess säregna 

 skaplynne, att de väl förtjäna en plats i en beskrifning af 

 Sveriges land. Ja, än mera, af den olika sammansättning, 

 som växtligheten har i olika delar af vårt land, följer, att 



