380 ARKIV FÖR BOTANIK. BAND 1. 



Sedan hufvudskottet gått i blomning, inträder på sen- 

 sommaren axilär rosettskottbildning. Dessa rosettskott ut- 

 bilda ett kommande år blomställningar. Efter några gånger 

 inträdd blomning synes växten återgå till förstärknings- 

 stadium, hvarför man också alltid midt under pågående 

 blomningsperiod påträffar gamla, sterila rosettskottkomplexer. 

 E-hizomet är efter första gången inträdd blomning grenigt, 

 tufbildande och kan ofta framdeles under samma år utveckla 

 flera blombärande axlar. Rhizomgrenarna aflösas lätt, och 

 de lösryckta grenarna föras med i driften.^ Dylika drift- 

 exemplar har jag observerat och insamlat i Vänern (Hassle,. 

 Nordängen) d. ^^e 1900: en sterilrosettskottbit, och i Sim- 

 sjön å Billingen d. -V'' 1900: talrika sterila rosettskottbitar. 

 På den sandiga stranden af Simsjön kunde man tydligt se 

 bevis på driftens effektivitet. Flera af de ilanddrifna rosett- 

 skottbitarna hade där slagit rot och utbildats såsom land- 

 exemplar. Alla de rotslagna exemplaren voro dock vid mitt 

 besök sterila. På den nordöstra, sandiga och därför såsom 

 växlokal för Lohelia Dortmanna synnerligen lämpliga, af mig 

 besökta delen af sjön såg jag ej Lohelia annat än i form af 

 dessa driftexemplar. Alltså synes här föreligga en ej så obe- 

 tydlig af ståndsspridning. Bladens stora luftgåugar tjänstgöra 

 vid driften såsom förträffliga flottörer.^ Huru rosettskottbitar 

 aflösas och inkomma i driften är ej alltid så lätt att afgöra. 

 Uppgiften, att fiskar, som lifnära sig af växtämnen och för- 

 denskull vid sökandet efter föda uppehålla sig vid sjöbottnen, 

 därvid skulle böka upp och aflösa Lohelia-inåiviå eller delar 

 af dylika, synes ju ej osannolik, då man känner, huru lätt- 

 aflösta rhizomgrenarna verkligen äro.'^ 



Lohelia Dortmanna äger talrika, jämnbreda eller utdraget 

 tunglika rosettblad, bågböjda utåt sidorna, så att öfversidan 

 tvärt träffas af ljuset; öfversidans mesofyllceller äro särskildt 

 rikt kloroplasterförande. Bladen äro inuti 2-pipiga af stora 

 luftgångar, svagt fårade på öfversidan, stundom äfven på 

 undersidan. Ofvan midten mot bladspetsen äro bladkanterna 



skett tidigt på våren ; i hvarje fall andra sommaren. Jämföras groddplantans 

 svaga rosettstam med en blommande plantas kraftiga rosettstamparti, synes 

 honom likväl detta förra föga sannolikt. 



^ Jmfr Sern ander: Den skandinaviska vegetationens spridningsbiologi. 

 Uppsala 1901, p. 85. 



^ Sernander 1. c. p. 179. 



ä Jmfr Ct. W. F. Carlson: Om vegetationen i några småländska sjöar. 

 Bill. till K. Sv. Vet.-Akad. Handl. Bd 28, Afd. III, n:o 5, p. 26, anm. 



