382 ARKIV FÖR BOTANIK. BAND 1. 



skadande eller på ginind af annan yttre anledning komma 

 till utveckling. 



En form, som typiskt från stjälkens nedre och äfven 

 mellersta dels bladveck utbildar uppräta, tämligen rikblommiga 

 grenar är f. ramosa. Formen, som beskrifvits af Murbeck/ 

 är af genomgående gröfre växt än bufvudformen, > rosettbladen 

 längre, tjockare och fastare; något tätare bladig och af ofta 

 något större och mera tydligt naggade blad. Biaxlarna, af 

 livilka stundom en och annan befunnits utgå redan ur vinkeln 

 af ett utaf rosettbladen, äro vanligen 3 — 6-blommiga, af 

 hälften eller tredjedelen af hufvudrotens längd samt vanligen 

 4 — 6, sällan flere till antalet;. Här torde sålunda en starkare 

 och längre ned sig sträckande internodieförlängning inträdt 

 och det i axillerna inneboende anlaget till blomställnings- 

 utbildning blifvit typiskt utveckladt. Murbeck anser näm- 

 ligen såsom »föga sannolikt», att formen ifråga, ^skulle vara 

 helt tillfällig, uppkommen t. ex. i följd af lågt vattenstånd. 

 Den höll sig emellertid på grundare vatten än hufvudformen, 

 anträffades i tämlig mängd vid Molle pr Christiansand». 

 Under senast gångna sommaren påträffade jag visserligen 

 flere från rosettstammen grenigt blommande exemplar, men 

 grenarna utgingo ej från blomstjälkdel.- (Fig. 11.) Möjligt 

 är ju, att äfven på ramosa-iovxaen låga vattenståndet sålunda 

 ursprungligen utöfvat ett visst, kanske formförändrande in- 

 flytande. 



Hvilkendera benämningen, stjälk eller stängel, bör då 

 användas beträffande blombärande axeln hos Lobelia Dort- 

 manna? Ofta torde nog stängel förekomma: blombärande 

 axeln med blott typiska blomstödje-högblad. Benämningen 

 stängel användes också allmänt i flororna. Men då inter- 

 nodieförlängning inträder redan inom öfre rosettbladregionen 

 och till och med blombärande sidogrenar kunna utvecklas, 

 torde benämningen stjälk rätteligen böra begagnas. (Så ock- 

 så Murbeck!) 



Olika vattenstånd utöfva ett starkt inflytande på Lobelia 

 Dortmannas formutveckling. Af mig hafva i Vänern in- 



^ Svante Murbegk: Några anteckningar till floran på Norges sydöstra 

 och södra kust. Bot. Not. 1885. 



^ Afven tvenne från själfva blomaxeldelen grenade vattenexemplar har 

 jag dock påträffat sommaren 1900, hvardera exemplaret med blott en sido- 

 gren från nedre eller mellersta blomstjälkregionen. Ena exemplaret hade 

 hufvudaxeln upptill insektangripen. det andra var högväxt och normalt ut- 

 veckladt med såväl hufvud- som sidoaxel högväxt och rakt uppätriktad. 



