A. G. NATH0R5T, SVENSKA VÄXTNAMN. 2. 499 



tillgang till eller rådfrågat första upplagan, hvarom mera i 

 anmärkningarna till artförteckningen. Denna omständighet 

 har vid ett tillfälle föranledt honom till det oriktiga anta- 

 gandet, att Bromelius begått ett misstag, då han kallat 

 Scor zonera Griftrot (Bot. Utfl. 3, sid. 242): »Af Francks namn 

 (listrot har Broraelins gjort Giftrot . Gistrot i andra upp- 

 lagan är emellertid ett tryckfel (f och långt s äro hvarandra 

 förvillande lika), men i första upplagan står tydligt Giftrot. 

 I samband härmed må ett annat tryckfel påpekas, enär det 

 visar, huru svårt det är att ur litteraturen bortförvisa en 

 oriktighet, som en gång vuunit spridning. E. Fries hade 

 (Bot. Utfl. 3) såsom släktnamn på Selinunt upptagit KruiFrö, 

 därvid åberopande sig på Bromelius. Denne har dock i verk- 

 ligheten Krusfrö, men är ej själf auktor till namnet, utan 

 har upptagit det efter Rudbeck (Hortus botaulcus), som har 

 Krusefrö, men hvars arbete icke synes varit bekant för E. 

 Fries. Efter denne senare gick namnet Kruffrö genom hela 

 vår botaniska litteratur, och Neuman, som låtit -frö bortfalla, 

 har till och med nybildat släktnamnet Kruf! Man har 

 dock därvid förbisett, att E. Fries själf rättat sitt miss- 

 tag i Kritisk Ordbok sid. 62. I första delen af föreliggande 

 arbete upptog jag på sid. (50 riktigt Krusfrö, men »rättade» 

 det af förbiseende åter på sid. 72! 



Beträffande Franck må vidare påpekas, att hans för- 

 teckning ej blott upptager svenska arter utan äfven ut- 

 ländska, något som redan framhålles af Linné (»Primus 

 plantas sveciae enumerat, sed mixtas exoticis, absc^ue syno- 

 nymis»). 



I fråga om Tillandz må anmärkas, att de figurer, som 

 åtfölja andra upplagan af hans arbete, till stor del äro lå- 

 nade ur utländska verk (Tabernaemontani och andra), hvar- 

 före de ej kunna tillmätas någon betydelse. Linné påpekar 

 denna omständighet (Flora svecica): »Figurae mediocres ex 

 aliis. paucae novae». 



1 förbigående må äfven nämnas Joh. Coleri Oeconomia, 

 öfversatt och bearbetad af pastorn i Steneby, I. Erici 1683. 

 De växter, som anföras, upptagas med såväl svenska som la- 

 tinska namn; det är sådana, som i ett eller annat hänseende 

 ansägos hafva något slags praktisk betydelse. 



Till RiDBECK den äldres Hort its hotanicus (1685), innehål- 

 lande manga svenska namn, mestadels efter Franck, men 



Arkiv für bvtanik. Band 1. 30 



