A. G. NATHORST, SVENSKA VÄXTXAMX. 2, 500 



tills befintliga växtnamnen, allra minst allmogesprakets, kunna 

 €J sägas bekräfta riktigheten af ett dylikt påstående. Al 

 är visserliffen ett kortare ord än Fodervicker, Hästkastani 



c!) *' 



eller Jordgubbar, men vi finna ingen svårighet vid använd- 

 ningen äfven af de senare. På samma sätt hafva vi exem- 

 pelvis bland namnen pa fåglarna bade enstafviga och fler- 

 stafviga: Gök, Näktergal, Flugsnappare, Rödhakesångare o. s. v. 

 Och ehuru det är bekvämare att använda enstafviga latinska 

 namn, t. ex. Phlox, kunna vi dock äfven gå i land med 

 flerstafviga, såsom Chr y santhenium o. a. När man ändrar 

 Häxört till Häx, Kallgräs till Kall, Kruffrö till Kruf (rätte- 

 ligen Krusfrö till Krus), så bildar man lika meningslösa ord 

 som om man skulle ändra Chri/santhoiium till Chrys. På 

 intet område kan man undvika sammansatta ord, och kunna 

 vi uttala Chrysautheniioii och Triplcurospermum, så kunna vi 

 äfven uttala mångledade svenska namn. 



Mot den af mig föreslagna metoden, h vilken sedan åttio 

 år tillbaka med så stor fördel användts af zoologiens måls- 

 män, har Neuman^ gjort en del invändningar, h vilka äro ägnade 

 att väcka förvåning. 



»Exem])let från zoologien torde behöfva någon bel^-sning», 

 säger Neuman. »I den gamla goda tiden, då Sven Nilsson 

 stadfäste den svenska nomenklaturen för djurriket, rådde helt 

 andra förhållanden än nu, och om desamma rådde ännu eller 

 om de skulle antagas komma att råda för framtiden, skulle 

 jag ej vilja komma min hand vid något af de gamla svenska 

 växtnamnen, liksom jag är viss, att om Sven Nilsson lefvat 

 nu, han aldrig velat [?] eller kunnat [?] genomföra den zoolo- 

 giska, svenska nomenklaturen så i detalj som han gjorde. Pa 

 hans tid lärde man att släktet Canis hade arterna C. fami- 

 liaris, C. rulpes, C. hiyopus och C. lupus, man lärde, att 

 «läktet Felis hade arterna F. catus, F. domestica, F. leo, F. 

 tigris, F. lynx. Inte talade någon om hundsläktets eller 

 kattsläktets arteri Det var den JafinsJca nomoiklaturcn, man 

 lärde och som man sedan för sir/ själf öfversatte till moders- 

 målet.-»" 



Detta påstående är alltigenom oriktigt. Slå vi upp 

 Nilssons fauna. Däggdjuren, 2:dra upplagan (IXål), sid. K »4, 



* L. M. Neuman, Om svenska växtnamn. Tidniui; für yvcrige-- läroverk. 

 N:r ä. 1903. 



-' Kursiveradt af Neuman. 



