d4 
Bradycellus cognatus (Gyll. IV. App. 455: Harpalus cogn.; Sahlb. 
Ins. Fenn. 261. 81: Harpalus Deutschi). Meget almindelig. Udbredt til 
Danmark, hvor den af og til forefommer i temmeligt Antal, navnlig ved 
Kjøbenhavn (ved Kallebodftrand under Tang, i Store Mofe i Dyrehaven) 
øg i Gfovmøjerne i det mellemfte Nørrejylland. 
Bembidium Grapei (Gyll. IV. App. 403). Almindelig. IJ Torneaa 
og Umeaa Lapmarfer og i Jemteland alm. ved Flodbredder. 
Kun tre af Familiens Grupper ere altfaa repræfenterede i Grønland, 
og af dem indbefatter den ene, Trechini, der overalt udmærfer fig ved Rig- 
Dom yaa alpine Arter, Halvdelen af Arterne. 
Dytisci. — Kun fo Arter, af hvilfe den ene, 
en Hydroporus, beftemt af Zetterftedt (Ins. Lapp. 138. 17) fom H. 
nigrita F., fra hvilfen den er aldeles forffjelig, ev mig befjendt fom fore- 
fommende ved Nordfav, men iffe i Danmark; den anden, 
Colymbetes dolabratus (Payk. Fn. I. 204.13: Dytiscus dolabr.; Fabr. 
Fn. gr. 189. 138: Dytiscus marginalis), ev udbredt ned i Lapland og paa 
Dovre. Den er i Grønland meget almindelig.  Ofto Fabricius har ad-= 
ifillige interesfante Bemærfninger om den, faafom at der beftaaer en mira 
antipathia mellem den og hang Oniscus pulex (fom efter Krøyer Grønl. 
Amphip. p. 27 er Gammarus locusta Mont.), og at Grønlænderne betjene fig 
af denne Antivatbie til at renfe dereg Driffevand, naar det ev. blevet 
Spholdsfted for Bandfalve, idet de da fætte Tanglupper deri, hvorved en 
Udryddeljfesfrig opftaaer. Det fees endvidere af hans Beretning, af Grøn- 
lænderne have den famme Tro om den, fom Mienigmand mangfoldige 
Steder i Guropa har om de ftørre europæijfe Arter af denne Familie, og 
om hvilfen der fan læfjes endeel hos Aldrovand, Mouffet og andre gamle 
AMutores; men medens man i Guropa, faavidt mig befjendt, har indffrænfet 
fig til at antage dem for farlige for Hefte og Kvæg, have Grønlænderne, 
hvem bdigfe nyttige Dyr ere nægtede, maatitet henføre deres Bandfalvé 
Sfadelighed til deres egen Berfon. De antage, fom Fabricius beretter, at den 
fan fynfes med Driffevandet, og at den da bevirfer Døden, idet den bider 
Sndvoldene itu; for at befrie fig fra den nedfluge de en overordentlig ftor 
tpermultum) Mængde Tran. 
Gyrini. — Den i Grønlands ferjfe Vande forefommende 
Gyrinus trænger fil nærmere Underføgelfe og Sammenligning med 
