143 
fluttede Bløddyrffaller og Fiffeaftryf her. IF et faadant l(eerblandet Sand- 
lag ved BVattorfif i Omenafsfjorden ev der famlet 13 Arter af Sfaldyr, 
beftemte af Hr. D. Mørd, fom blandt dem har fundet 2, nemlig Glyci- 
meris siliqua og Panopæa norvegica, der iffe ere fundne levende under 
Kyften, men vel ved Island og Newfoundland. 
Vortegnelfe over de enfelte Mineralier. 
Den allerete citerede Forfegnelfe over den nordgrønlandife Samling, 
jom ev afgivet til Univerfitetets Mufeum, turde give de fornødne Oplys-= 
ninger om, hvilfe Mineralier derfteds findes og under hvilfe Forholde de 
forefomme. Med Henfyn til Sydgrønland, har jeg foretruffet at 
gjennemgaae deels Giejefes Dagbog, deels de forhaanden værende Sam- 
linger, og deraf at uddrage følgende fyftematiffe Overfigt, fom ASsfiftenten 
ved det mineralogijfe Mufeum, Hr. Hoff har været jaa god at revidere og 
jupplere for mig”): 
varig. Af dette Mineral, fom udgjør en af Hovedbeftanddelene i 
alle Bjergene, forefommer der dog fun faa Varieteter, tom ere udmærfele 
ved deres Kryftallifation eller andre Cgenffaber. 
Almindelig Qvarts findes hift og her udffillet i betydelige, felvffændige 
Lag, faafom omfring Arfut og Sennerut, Fh. D. Ved Kryolithen fpores 
meget ftore men ei tydeligt udviflede Kryftaller. Over enfelte ftørre 
Stræfninger, faajom S. D. udmærfer Qvartfen fig ved en blaalig Farve. 
Kifelfinter affættes af de varme Kilder paa DOunariok, FJ. D. 
Almindelig Bjergkryftal findes bhift og her men ei af nogen betydelig 
Størrelfe, undtagen i Fjorden Tunnudliorbif og ved Jgallifo, IJ. D. Den 
ftørfte Kryftal jeg har erholdt derfra, var 6 Tommer lang og 4 Tommer 
+) F denne Overfigt er Alt, hvad der blot er befjendt af Giefefes 
Beretninger eller Samlinger, betegnet med &8., og de forffjellige 
Diftrifter faaledes:  Fulianehaabs JF. D., Fredrifshaabs Fb. D., 
Bilfernæsfets Ft. D., Godthaabs GG. D., Suffertoppens S. D., 
Holfteensborgs Hf. D. 
