166 
Barometerftanden ved Julianehaab. 
Man fan i Grønland langt fra iffe af Barometrets høiere eller lavere 
Stand flutte fig til ftadigt eller uftadigt Veir, faaledes fom i den tempe- 
rerede Zone i Almindelighed. Desguagtet fynes Barometrets Bevægeljer at 
ftaae i et vift temmelig beftemt Forhold til Veirliget, og navnlig til Vinden 
famt til den ved de forffjelige Vinde betingede Temperatur. Dette gjelder 
Dog navnlig for Vinteren, og fynes der i faa Henfeende at herffe en For- 
jfjel mellem det fydlige og nordlige Grønland. Ved Julianehaab har jeg, 
med faa Undtagelfer, obferveret følgende regelmæsfige Gang i faa Hen- 
jeende: Maar Barometret om Vinteren ftiger, og helt naar det naaer 
over 28”, fan man være temmelig vis paa Milbning, og med den indfinder 
fig tillige den varme Landvind mere eller mindre heftig. Naar denne Bind 
har begyndt at blæfe og Barometret iffe falder, men endog ftiger lidt 
endnu og derpaa holder fig, da pleier den varme Vind at holde fig i flere 
Dage, ja endog Uger, og ftærkt Tøveir at indtræffe. Falder derimod Ba- 
rometret, da vil der om fort Tid indtræffe Forandring; faajnart det har 
naaet fit lavefte, faafom henved 27”, løier Vinden ogjaa af, og efter et 
ftile Melemrum fpringer den om, fjeldent i SSO. eller fom man pag 
Stedet felv falder den, SV., almindeligft derimod i Nordveft eller Norden. 
Saafnart en af bdisfe Vinde har begyndt at blæfe, ftiger almindeligviis 
atter Barometret og vedbliver af flige fil Vinden atter flaaer om i OND. 
Sfeer denne Stigen langfomt, -da fan man regne paa langvarig Sorden= 
rind og Kulbe. Man vil faaledes bemærfe, at i milde Vintermaaneder' er 
Barometrets Middelftand i Reglen høi, i folde derimod fav. Wed Henfyn 
fil Vmdens Heftighed fan man dog vanffeligt forud flufte noget fiffert af 
Barometerftanden. Gr den meget høi, da indtræffer vigtignof den ;varme 
Landvind undertiden ftørmende og pludfelig, men almindeligviis udmærfer 
den fig i jaa Fald mere ved fin Varme, end ved fin Heftighed. De meeft 
orfanagtige Sforme fra den Kant indtræffe dog med en Barometerftand 
af iffun 27” 6”, og medens de blæfe fynfer den ned til under 277”. 3 
November 1853 fané Barometret ved faadan Leilighed endog fil 26” 3.27”, 
hvorpaa det blev ftille og fort derefter fvær Norden-=Storm, famt lang= 
varig Kulbde. Naaer Barometret derimod op over 28” 6” da faner man 
gjerne en langvarig jævn Landvind, med flar Luft og fmuft mildt Veir, 
felv i Januar og Februar. Om Sommeren ere Forholdene noget forffiel- 
lige, Barometret vijer iffe faa ftore Forandringer, og felv naar det falder 
