b BEVEZETÉS. 



iial vesz elő, ez a' létei föltétele-^ mellj közönsége- 

 sen végokoh nevét kapja. Semmi nem létezhetvén, 

 ha lehetőségének föhételeit nem hordja magában, 

 minden lény különböző részeinek iigy kell öszve- 

 rendeltetniek , hogy létezhetővé tegyék az egész 

 lényt, nem csak magára hanem az azt körülvevő 

 dolgokra nézve is ^ és ezen föltételek szítbontása 

 gyakran általános törvényekre vezet, olly bebizo- 

 nyílottakra , milljenek a' számolat- és tapaszla- 

 lásbul származottak. 



Csak akkor szorulunk a' ílgyelet egyszerű törvé- 

 nyeire , midőn az általános természettudomány és 

 a' létei föltételeinek törvényei kimeríttettek. 



Ennek megnyeréséhez legsikeresebb pálya az 

 öszvehasonlitásé. Ez abban áll, hogy ugyan azon 

 testekre folyvást figyelünk, a' mint azokat külön- 

 böző helyezelbe teszi a' természet, vagy a' különb- 

 féle testeket addig hasonlítjuk öszve, mig állandó 

 viszonyokat lelünk alkotásuk és azon tünemények kö- 

 zött, mellyeket mutatnak. Ezen különböző testek 

 megannyi tapasztalás fajok , a' természet által ké- 

 szíttetve, melly köztök mindeniknek ád vagy tagad 

 meg különbféle részeket, mint mi azt műhelyeink- 

 ben kivánhatnók, 's ő maga megmutatja azon hozzá 

 toldás vagy elvétel hatását. 



lUyenképen bizonyos törvénj ékhez jutni , mely- 

 lyek ezen viszonyokat szabályozzák és ugy használtat- 

 nak ;, mint az általános tudományok által raeghatá- 

 roztattak. 



