14 BEVEZETÉS. 



A miiszeresseg ^ a' mint látók , nagy szánui 

 elrendelésekbül (disj)üsitio) áll, melljek meg annyi 

 föltélelei az életnek ; 's megfogliató ;, hogy az élet ál- 

 talános mozgása megállani kénytelen , mihelyt hatá- 

 sa arra megy ki, hogy föltételeinek egyike meg- 

 váUoztassék, oHy módon, hogy csak egyike akad- 

 jon is föl azon részinties mozgásoknak , mellyekbűi 

 össze van leve. 



]Minden műszeres testnek , szövete közös mi- 

 nőségein kivül, tulajdon idoma is A'^an , nem csak 

 általában és külsőképen, hanem mindenik része al- 

 kotásának belsejéig , 's ezen idom határozza meg az 

 általa gyakorolt részinties mozgások mindenikének 

 tulajdon irányát, mellyliil élete általános mozgásá- 

 nak bonyolata függ, a' fajt kifejező 's őt azzá tevő, 

 a' mi valóban. Ezen általános mozgást mindenik rész 

 elősegíti tulajdon cselekvés által 's annak különös 

 hatását erezi, olly módon, hogy mindenik lényben 

 az élet olly öszveség, melly részei kölcsönös ha- 

 tásábul és viszszahatásábul származik. 



Tehát az élet általában műszerességet tesz föl , 

 ^s mindenik lény tulajdon élete, azon lény tulaj- 

 don műszerességet föltételezi, valamint az órajá- 

 rás az órát ; — 's innét életet csak a' műszeres és 

 az egészen azzal birásra alkotott lényekben látunk, 

 's a' természettudósok minden törekvése nem mu- 

 tatliatá még az alkotó anyagot meg, a' magáiul vagy 

 akármelly más külső okbúl munkálkodót. Valóban , 

 az élet a' rendes elemi lokonságok által szülendő 



