MŰSZERESSÉG ÁLTALÁBAN. 15 



hatással egészen ellenkezőt gyakorolván az eleme- 

 ken , inellyek mindig részei az élő testnek , 's azo- 

 kon, mellyeket abba fölvesz, innét a' józan észszel 

 ellenkezik , liogy az maga is ezen rokonságok által 

 volna teremtve, 's azonban még sem ismerünk a' 

 a' természetben semmi más erőt, melly az előbb 

 válva volt részecseket egyesíteni képes volna. 



A' műszeres lények születése tehát legnagj^obb 

 titok a' műszeres hatóságban és az egész természet- 

 ben ; egész mostanig csak fejlődni látjuk azokat, de 

 nem képeződni; sőt még többet, — mind azok, 

 mellyeknek eredetéig föl lehetett hatni , egy hoz- 

 zájok hasonló idomú, de előttök kifejlett testhez, 

 szóval, szülőhöz y nemzőhöz voltak ragadva. Mig a' 

 nemzendőnek nincs tulajdon élete, hanem nemző jé- 

 bül vesz részt, csí>a- nak mondatik. 



Azon hely hova a' csira tapad , az őt elválasztó 

 's neki tulajdon éltet adó alkalmi ok különböző, 

 hanem ezen ősi eleintei hozzáragadás a' hasonló 

 lényhez, kivételtelen szabály. A' csira elválása /zem- 

 zés-i\e\. mondatik. 



Minden műszeres lény magához hasonlót 

 nemz, különben, a' halál az élet szükséges követke- 

 zése lévén , a' fajak nem állhatnának fön. 



A' műszeres lényeknek bizonyos , elvesztett 

 részeiket újra tenyésztő erejök is van , fajaik sze- 

 rint , különböző fokon. Ez az ugy nevezett újra te- 

 nyésztés ereje. 



