ALLATOK, S NÖVÉNYEK. 19 



hat; részei nem tarthatván egymás közt különben 

 állandó helyzetet, nem vala más mód, minthogy 

 nedveik mozgása külső okok által létesíttetek, 's an- 

 nak a' melegtül és légkörtül függetlennek kellé len- 

 ni; illyen az állatok második bélyegének, vagy 

 kerengési rendszeröknek , oka , melly az emész- 

 tésinél kevesebbé valódi , minthogy nem szükséges 

 a' legegyszerűbb állatoknál. 



Az állati müveletek műszeres rendszereket ki- 

 vannak, mellyekre a' növények nem szorulnak; 

 az izmokét az akarat szerinti mozgásra , az ide- 

 gekét az érzés végett ; es ezen két rendszer nem 

 müveikedvén , mint mind a' többiek , <ígyéb 

 mint a' nedvek vagy folyórészek mozgása és át- 

 képzödése állal, szükséges, hogy ezek inkább bő- 

 velkedjenek az állatokban, 's az állati test elem-ösz- 

 vetétele bonyoltabb legyen mint a' növényé; e'ké- 

 pen azoknál egy anyaggal (a^ fojtóval , azotum) több 

 valódi elem van , melly a' növényeknél a^ mü~ 

 szerzet közönséges három eleméhez : a' savítóhoz , 

 gyúlóhoz és szenőhöz csak történetbül köttetik. £z 

 az állatok harmadik jelleme. 



A' föld és a' légkör eledelül vizet adnak a' nö- 

 vényeknek , melly savitóbul és gyiilóbul íí\\^ és leve- 

 gőt, melly savitóbul és fojtóból tétetik öszve, és szé- 

 nősavanyat, melly a' szénö és savító vegyülete. Hogy 

 ezen élelmekbül tulajdon állományt alkossanak , a' 

 gyúlót és szénőt meg kellé lartaniok , a' fölösleges 

 savítót kigŐzölögniek , a' fojlóbid keveset vagv sem- 



