MLÍ SZERI ERŐK., 27 



Az Ligy nevezett ingerlők vagy a' rost öszve- 

 IiLizótlásait okozó hatók, ezen munkát liiíietöleg ugy 

 gjakorolják , hogy az ideg által ugyanazon sikert 

 hozzák a' rostnál elő , mellyet az akarat szók előte- 

 remteni , azaz , az ideg nedvet a' befolyása alatt lé- 

 vő rost kiterjedéseinek elváltoztatásához szükséges 

 módon cserélgetik; hanem az akarat semmit nem 

 folyhat he munkájokra, az éji gyakran épen sem- 

 mi ismerettel sincs riila. A' testtül elválasztott izmok 

 még ingerelhetők , míg a' velÖk maradt ideg- 

 darab a' rajok hathatás erejét megtartja , — az aka- 

 rat pedig világosan idegen ezen tüneménynél. 



Az ideg nedv olly igen változik az izom-inger- 

 lés mint az érzékenység , és mint a' készakaratos 

 mozgás által, 's néki is szüksége van arra, hogy 

 szöveményében helyre pótoltassék. 



A' növevény élethez szükséges akarattalan moz- 

 gások az ingerlés által határoztatnak meg; az élel- 

 mek a' beleket ingerlik , a' vér a' szívet, stb. Ezen 

 mozgások mind elvétettek az akarat 's általában (míg 

 az egészség lart) az én ismerete elül; az őket nemző 

 idegeknek is több részekben azon , az érzékek hatását 

 tapasztaló , vagy az akaratnak alája vetett idegeké- 

 tül különböző elosztások van , mellynek tárgyául ép- 

 pen azoknak előle elvonása látszik kitéve lenni. 



Az idegmüveletek , azaz az érzékenység és izo- 

 mi ingerlékenység, annál erősebbek minden helyen , 

 minél bővelkedőbb a' hatójok ; és valamint ezen ható 

 vagy is az idegnedü elválasztás által nemződik , an- 



