28 BEVEZETÉS. 



iiál inkább kell bővelkednie , minél több velős vagy 

 elválasztó anjaga van 's minél több vért kap ezen 

 anjag. 



A' vérkeringéses állatoknál az üterek által jut 

 a' vér a' test részeihez , mellyek azt ön ingerlésök és 

 a' szívének segedelmével járatják. Ha az űterek in- 

 gereltetnek, erösebben munkálkodnak és több vért 

 vezetnek; az idegnedü bővelkedöbb lesz, a' helji 

 érzékenységet neveli ; az űterek ingerlékenységét is 

 fölmagasztalja , 's ezen kölcsönös batás igen mesz- 

 sze haladhat. Neve torlódás ^ dagály , ( orgasme ) , 

 's midőn fájdalmas és állandó lesz, gyúladás ^ (^JK''% 

 loh). Az ingerlést az ideg is kezdheti, ha érzései 

 élénkek. 



Az idegek és rostok ezen kölcsönös befolyása j 

 mind a' bél , mind az ér-rendszerben , teszi a' nö- 

 vényi élet valódi rugóját az állatoknál. 



Valamint a' külső érzék csak bizonyos érzető, 

 érzésre gerjesztő anyagnak ád által menetelt, ugy a' 

 belső műszerekre is csak bizonyos inger hathat. Illy 

 módon a' higany (kéneső) a' nyálmirígyeket ingerli, 

 a' körösbogás a' húgyhólyagot , stb. . . . Ezek az 

 úgy nevezett tulajdon , fajszerü hatók. 



Az idegrendszer egynemű és huzamos lévén, 

 a' helybeli érzések és ingerek az egészet elfárasztják 

 s mindenik, igen messze vitt müvelet meggyöngít- 

 heti a' többieket. A' sok eledel gátolja a' gondolko- 

 zást 's az igen hosszan nyújtott gondolkozás gyengíti 

 az emésztést , stb. 



