ÁLLATI MÍÍVELETEX. 31 



Fejnek nevezik a' test azon részét melly az 

 agyat 's az érzékek fö műszereit foglalja magában. 



Midőn az állat valamelly érzést fel fog, 's ben- 

 ne akarat támad , ezen akaratot szinte az idegek által 

 közli az izmokkal. 



Az izmok hús-rostok gűgjűi , pamatai , melj- 

 Ijeknek öszveliuzódása szüli az állati test minden moz- 

 gását. A' tagok kinyújtása, a' részek minden hosszab- 

 bítása megannyi eredménye az izom öszvehuzódás- 

 nak, nem különben mint meghajtások és megrövidü- 

 lések. Mindenik állat izmai számra 's irányra nézve 

 az általok teendő mozgásokhoz képest rendelvék el , 

 's midőn ezen mozgásoknak hatalmasan kell történ- 

 niek , akkor az izmok kemény , egymással ízesült , 

 megannyi emelő rud gyanánt tekinthető részekhez 

 ragadnak. Ezen részek csontnak neveztetnek a' vá- 

 zos állatoknál , hol ők belülsők , villósavas mész 

 végrészekkel átjárt kocsonyos anyagbul képzettek. 

 Tekenyöknek , héjaknak , pikkelyeknek mondatnak 

 a' puhányoknál, héjasoknál 's bogaraknál , hol ki- 

 vülsők és mész vagy szarv-anyagbiil a' bőr és hám 

 közé átizzadóbul , tétetnek öszve. — 



Az izomrostok más kocsonya nemű rostok se- 

 gítségével tapadnak a' kemény részekhez, — 's ezek 

 amazok folytatása gyanánt látszanak 's az úgy neve- 

 zett inakat képzik. 



A' kemény részek íz - (izesülési) színének ido- 

 ma kiszabja a' mozgások határait , az ízszínek pe- 

 dig megerősíttetnek az ízesülés oldalaira ragadt ^«- 



