ÉRTELMI MŰVELETEK. 39 



ollj módon , liogy az egész agy Iiibázata sem gá- 

 tolja meg az érezést. Az alsóbb osztályokban még 

 jóval nagyobb ezen kiterjedés. 



Az én kapta észi'e vétel az érzett tárgy héjjét 

 teremti elo. Az érzet okát magunkon kivűlre bely- 

 beztetjűk , s ígj' az azt nemzette tárgyriil képzel- 

 méfiytj eszniéL ^ ideát, szerzünk magunknak. Er- 

 telmességünk szükséges törvénye szerint , az anyagi 

 tárgjak minden képzelményei időben és térben lé- 

 teznek. 



A' velötömegek által tapasztalt módosítások be- 

 nyomást hagynak hátra , megújulandót s az elme elé 

 képeket és képzelményeket hozandót vissza : ez az 

 emlékezet , a kor és egészség szerint igen változó tes- 

 ti tehetség. 



Az egymáshoz hasonlító vagy egy időben nyert 

 kepzelmények egymást fölkeltik : ez az eszmekel- 

 tés , képzelrnény szövetkezés. Ezen szövetkezés ren- 

 dé, kiterjedése és gyorsasága teszik az emlékezet 

 tökélyét. 



Minden tárgy minden minőségével vagy min- 

 den mellékes képzelményeivel együtt jő az emlé- 

 kezetbe. 



Az értelem-nek ereje van ezen mellékes kép- 

 zelményeknek elválasztására a tárgyaktul s a több 

 tárgyakban együtt találkozóknak egy általános kép- 

 zelmenybe kötésére , mellynek tárgya a valóságban 

 nem létez és egyedüli tetten nem mutatkozik : ez az 

 elvonás (abstractio). 



