40 BEVEZETÉS. 



Minden érzés többé kevesebbé kedves vaí»y 

 kellemetlen lévén, a tapasztalás és ismételt vizsí^álatok 

 gyorsan kijegyzik azon mozgásokat, melljeket azok- 

 nak megszerzésére, ezeknek pedig kikerülésére ten- 

 ni kell, s az értelem e tekintetben általános szabályo- 

 kat von ki magának , az akaratot kormányozandó. 



A' kellemes érzésnek következései lehetvén, 

 mell\ ek nem olljanok , és megfordítva , — a kö- 

 vetkező érzések az első érzés képzelményéhez csa- 

 lolüdnak, és az értelem kivonta szabályokat ezen 

 tekintetben módosítják: e/. az okosság. 



A' szabályoknak általános képzelményekre való 

 alkalmazlalásábul bizonyos idomok (minták) szár- 

 maznak, ezután az egyes esetekre könnyen illeszt- 

 hetők ; ez az okoskodás. 



Az elő és keltett érzések , a hozzájok csatolt 

 gyönyör és fájdalom élénk emlékezete , teszik : a 

 kepzelöJest. 



Egy előjogozott lény, az ember, azon tehetség- 

 gel bir, hogy általános eszméit, részinti s többé ke- 

 vesbbé önkényes, az emlékezetnek könnyen áltad- 

 ható s az általok ábrázolt általános képzelmények 

 fölkellésére szolgáló képekhez csatolhatja. Ezen csa- 

 toló képeket 7V/í?>í:-nek nevezik • öszveségök a.ny elv- 

 et teszi. Midőn a nyelv a hallás érzékére tartozó 

 képekbíil vagy is hangok -h\\\ áll, beszed- r\e\, 

 mondalik. Midőn a képek a szemérzéket illetik, 

 hieroglypháknak mondatnak. Az irás a szem- 

 érzékhez tartozó képek sora , mellyek által az elem - 



