44 BEVEZETÉS. 



lalni lehetett, állandó viszonyban van az agynak , s 

 kivált féltekéinek aránylagos nagyságával. 



AZ nÚNYZATRUL, MODSZERRÜL , ANNAK AZ ALLATORSZÁG- 

 RA VALÓ ALKALMAZTA lÁSÁBAN. 



Az irányzatokrul általában mondottak után , 

 annak tudása van még hátra , mellyek a legbefo- 

 Jyóbb bélyegek az állatoknál, mellyekbűl az első föl- 

 osztások alapját lehessen csinálni. Világos , hogy 

 ezeknek az állati müveletektül , azaz, az érzéstül s 

 mozgásoktul vetteknek kell lenniek, mert nem csak 

 ok teszik állattá a lényt , hanem némiképen állati- 

 sága fokát is határozzák. 



A' figjelés megerősíti ezen okoskodást , meg- 

 mutatva hogy kifejlödésök és bonyolatok fokai meg- 

 egyeznek a növényi míveletek műszereivel. 



A' szív és a* vérkeringés műszerei mintegy kö- 

 zepei a növényi műveleteknek valamint az agy és 

 az idegrendszer törzsökül szolgál az állati munkála- 

 toknak. Most egymással enyészni s végre eltűnni 

 látjuk ezen két rendszert. Az utolsó állatoknál, a'hol 

 nem láthatók az idegek , a rostok sem különböztet- 

 hetők meg, s az emésztés műszerei egyszerűen vá- 

 jattak a test azonnemü tömegébe. Sőt az edény- 

 rendszer az idegrendszernél előbb eltün a bogarak- 

 nál , hanem általában a velős tömegek elszéledése 

 megfelel az izom hatásáénak ; a gerinczagy , mely- 



