ÁLTALÁBAN. í) 1 



yl Iiugy ^ eg\ ideig hólvagbaii tartva, minde- 

 nik iiemnél , igen kevés kivétellel, a nemző részek 

 nyilasain megy el. 



Minden emlősnél lényegesen élőszíilötles a nem- 

 zés , azaz a magzat tüstént a fogamzás után leeresz 

 kedik a méhbe , bm^kaiba takartan , mellyeknek leg- 

 külsöbbike irha vagy erbiirok ^ belseje pedig bd- 

 rányhiirok nevet hordoz; a jnéhüreg falaihoz egy 

 vagy több, méhlepény nevű edényfonat által ragad, 

 melly közösködést szerező s az anya között^ honnan 

 táplálást és hihetőleg vérsavítást is kap ; s mind e 

 mellett is az emlősek magzatjai a terhesség első ide- 

 jében egy a tojósak szíkhólyagához hasonló hólyagot 

 birnak , melly még edényeket is nyer a bélfodorful. 

 Még egy másik külső hólyagjok is van hiiddiizma ne- 

 vezetű s a húgyhólyaggal közösülő a hudinddnah hi- 

 vott cső által. 



A fogamzás mindig valódi nőszést kivan ;, hol a 

 him mag belöveltessék a nőstény méhébe. 



A fiak születésök után egy ideig az ezen osz- 

 tálynál találtató tulajdon nedv (tej) által tápláltat- 

 nak , melly az emlőkben választatik el a szülés után 

 s olly hosszú ideig , a mint az apróknak szükséges. 

 Ezen emlők adák ezen osztálynak az ,,emíösek^^ el- 

 nevezését, minthogy, kirekesztőleg ennek tulajdonai 

 lévén, jobban megkülönböztetik azt minden más 

 külső jegynél. (') 



(') Mc.:^Iátan<ljuk. azonlKiii a k«;lst-:;ekrl , mellyeknek r fekiiilrt- 

 hcB az egj'i'íri/ek családa lielyel ad. 



