68 EMLÖSEK. 



könnyűséget szerez az apiV) dolgok megfogására ; mindenik 

 újnak, a gyűrűsét kivéve, magán mozgása is van, ami 

 más állatoknál s meg a majmoknál sincs ngy. A körmök 

 csak az ujak hegyének egyik színét födözve , támaszt ad- 

 nak a tapintásnak, finomságát legkevesebbé sem kisebbítve. 

 Kezeit tartó karjai erős támaszszal birnak nagy hónlapjok- 

 ban , erős kulcs-csontukban , stb. 



Az ember, a mennyivel nagy kedvezést tapasztalt 

 az ügyességre nézve , annyival kisebbet kapott az erö te- 

 kintetében. Futási gyorsasága sokkal kisebb mint az egyko- 

 ra termetű állatoké; nem lévén sem elöduzzadt állkapocsai , 

 sem kiálló szemfogai , sem görbült körmei , — megtáma- 

 dó fegyver nélkül van; és teste nem bírváíi szőrt sem fölső 

 részén , sem oldalain , egé^szen védő fegyvertelen is ; végre 

 ő minden állatok között az , ki legtovább kénytelen a ma- 

 gán segítésre szükséges erőt kölcsönözni. 



Hanem ezen gyengeség nagy nyereség lelt őreá néz- 

 ve , őt ön belső eszközeihez nyúlásra szorítva, s nn'ndenek 

 fölött azon értelem használására, melly olly magas fokon 

 juttaték neki. 



Egy emlős sem kí'tzelit hozzá az agy féltekéinek és te- 

 kervényeinek nagysága által , azaz ezen mííszer azon ré- 

 szére nézve, melly az elme immkálatainak fő eszköze; 

 ezen műszer hátulsó része hátra nyúlik az agyacs befödö- 

 zése végeit, maga a kaponya idoma mutatja már ezen 

 nagyságát az aggnak, valamint az arc kicsinysége bizo- 

 nvítja azt; melly kevés lúlsulylyal bir az idegrendszer- 

 nek a külső érzékekhez tartozó része. 



Azonban mind ezen külső érzések , noha az emberben 

 középszerű erővel birok , szinte egészen finomak és jól súly- 

 egyeníleltek. 



Kél szeme előre irányz(')dolt; nem lát egyszerre két ol- 

 dalrnl mint sok emlős, hanem ez látása sükerének na- 

 gyobb egységei ád , és figyelmét ezen érzésnemre jobban 

 ráfeszíti. Szemének golyója és szivárványhártyája kevéssé 



