78 EMLÖSEK. 



végre az állal meghódílluU.ak , a Duna kiönilcsélűl egészen az 

 írüscn túlig. Azonban a mogolok , gyözcdclineik idején, 

 bele keverék verőket •, és kivált kis Talárhonban sok vo- 

 nataikat látni. 



A kaakazi fajta tatár ágátiil keletre kezdődik a mogol- 

 fajta, melly egész a keleti Nagytengerig ui-alkodik. A még 

 csordázó ágai , a kalmükök és kalkasok , a nagy pusztában 

 kóborolnak. Eldödeik háromszor vitték messze nevok ret- 

 tenetességet, Atila, Gengis (Dsnigisz-khán) és Tamerlán 

 alatt. A chinaiak ennek legrégebben mívelt ágát teszik, 

 söt nem csak ezen fajtának, hanem minden ismert népek- 

 nek. Egv harmadik ág (a mandsűk) az új időben foglalta 

 cl Chinát 3 azt ma is kormányozza. A japániak, khoreaiak 

 s majd mind azon csapatok, mellyek Siberia éjszakkcletén 

 terjednek el, az orosz uralkodás alatt, nagy részint ehex 

 tartoznak; sőt ide számlálják ma még a marian, karolin s 

 több ezen szigetsokhoz közel fekvő szigetek ősi lakosait is. 

 Ha némelly chinai tudósokat kiveszünk, a mogol fajla 

 népei állalában a buddismus kiilönbféle felekczetcilicz és F<'> 

 vallásához ragaszkodnak. 



Ezen nagy fajtának eredete az altai hegyeken látszik 

 lenni, a micnkéa Kaukazon ; de nem lehet olly híven kö- 

 vetni küh'inbféle ágozalinak származását. Mind ezen csor- 

 dázó népek történetei olly áttünők, mint tanyázatuk, a chi- 

 naiakéi pedig az őket körülvevő népekrül rövid és kevéssé 

 folytatott tudósításokat adnak. Nyelveik rokonságai is igen 

 kevéssé ösmeretesek s nem tudnak ezen tévelyben (laby- 

 rinthban) vezérelni. 



A félsziget éjszaki nyelvei a gangcsen túl, szinte mint 

 a thibeti, némileg hasonlítanak a chinai nyelvhez, leg- 

 alább természetökre nézve , melly némelly tekintetben egy 

 szótagos, 3 a rajtok beszélő népek nincsenek vonásaikban 

 hasonlatosság nélkül a többi mogolokkal; hanem déli ré- 

 szét ezen félszigetük a malájok lakják, az indusokhoz, ido- 

 mára nézve, igen közclilő nép, mellyuek fajtája 's nyelve 



