98 EMLÖSEK. 



A KÖZÖNSÉGES GÖNDüKÍJK. 

 {Les Sapajous ordi'naires,) 



Fejők lapos, arcoruk kevéssé dúzad elő (arcszegl. 60"). 



Néraellyeknek első hü ve] kök egészen vagy nagyobb 

 részint el vau a bőr alá rejtve, f/z/^-va; farkok fogódzó 

 része alul csupasz. M. Geoíí. egy nemet csinál belőlük 



Dúgu) {j4teles {Jiüvelklelen) név alatt. (^) 



Az első faj, az ötös dúguj {le chomek , altles pen- 

 íaclacijlusy Geoíl'.), különbözik a többiektiü, mivel egy 

 kevéssé előálló hüvelke vau , noha csak egy pörcbül álló 

 és körömtelen, egész bundája fekete. 



Egy másik faj , a hüvellcsés dúguj {l.e JSliliri. Jlle- 

 len hypoxantlius pr, ]\Iax. brachjteles inacrutarsus Spix., rl.) 

 szinte bir egy igen kicsin hüvelket, sŐt azon néha körme 

 is van. Bundája sárgás, farka felé rozsdaszínü lesz. 



Ezen két fajt Spix elválasztá s Brachyteles {rövid hü- 

 velyiü) nevet adott nekik. 



A többi dúgujak-níA. mellyekre csak magokra ruházza 

 Spix az Aleles nevet (Coaíta Buíf.) egészen Jiibázik a ki- 

 tetsző hüvelk. 



Ma.x. Iierczejjnel elójö meg: myceten umirius, melly sokkal bar- 

 nábbnak látszik mini az: iirsinus Geofl". és jobban a M. fuscus vagy 

 jV. diícolor Spixii-bez kőzcJit, 50 cs 34. rl. Ezoii utolsó látszik in- 

 kább a: Mycetes fuicuf Geofl'. lenni. 



L' aloutte couleur de paille , Stentor stramineus GeofT. et 

 Myc. stramineus Spix. 51. rí. inelly sárgás barna , kaponyája szerint 

 más fajnak látszik, lianeni alig lesz egyéb, mint nőstény az elöb- 

 biekbül. Különben pedig természetes, boj^y ba bélyegeik kevéssé 

 bizonyosak, névazonosságuk még kevesebbé ollyan. 



T. b. J farksárga bőgönc ( St. flavicaudatus GcoH. ) nielly le- 

 kelés barna , larka mindenik oldalán egy sárga csikkal. 



(') Ann. du miisc'nm , VH. 260 és löv. 



