112 EMLÖSEK. 



sával megegyeztethetö , meJly a röpűlésre mcgki- 

 váiitató erősséget meggyengítette volna. Mind ezen 

 állatoknak négy nagy szemfoguk van , hanem metsző 

 fogaik száma különböző. Már régóta csak két tör- 

 zsökre volt őket szokás felosztani, röpülési műsze- 

 rek kifejlése szerint, hanem az első több alosztá- 

 sokat kivan. 



A DENEVÉREK. (Földi) 

 (Les Chauve-Souris. Vespertilio' Lin). 



Karok, clókarok cs ujaik rendkívül kiiiyullak és a 

 közüket belöltö hártyával valódi szárnyukat képezncJs; , 

 szinte oUy vagy még kiterjedtebb fíJlülctüekct, mint a ma- 

 darakéi, így a denevérek igen magasan cs igen sebesen rö- 

 pülnek. Mellizmaik a gyakorland<') mozgáshoz mcgkiváut 

 vastagsággal birnak , a mellcsontnak pedig középen taraja 

 van mint a madaraknál, hog}'^ az izmok hozzá feszülhes- 

 senek. Hüvelkük rövid , és görbe körömmel fegyverzett , 

 melly ezen állatoknál a íolaggatásra és mászásra szolgál. 

 Hátulsó lábailc gyöngék, öt majdnem mindig egyenlő és 

 éles és görbe karmokkal fegyverzett ujjal. Bélcsatornájok- 

 ban hibázik a vakbél. Szemeik rendkivül aprók , hanem 

 füleik néha igen nagyok, és a szárnyokkal együtt egy 

 iszonyú fölületet képzenek , majdnem egészen csupaszt s 

 annyira érzékenyét, hogy a denevérek barlangaik nuuden 

 szegletében tudják magokat irányzani , még akkor is ha 

 szemeilc kiszurattak , hihetőleg csupán a levegő benyomá- 

 sának különbözete által. — Éjjeli állatok, a mi éghajla- 

 tunk alatt zsibbadásban töltik a telet. Nappal Jiomályos 

 helyeken fölaggatják magokat. Rendesen kettőt kölykedze- 

 nek, melly eket emlőikhez feszítve tartanak, s niellyeknck 

 nagysága az anyáélioz aránylag szembetűnő. 



Ezen nőm igen számos és sok fölosztást mutat. 



Előbb elválasztandók tőle : 



