122 EMLÖSEK. 



nek két középsője távol álló, alul hat valamennyire foga- 

 zott éllel ; farkok a hártyában van foglalva. Ezen alnem 

 mindnyájánál számosabb 5 fajai a fold minden részében ta- 

 láltatnak. Közlilök hatot vagy hetet számlálni Franczia- 

 országban. 



Némcllycknck fülporca áridomu , és ezen osztáshoz 

 tartozik a legösmeretescbb faj. 

 A szárnyasegér denevér Földi. [Le Chauve-souris ordi- 



naire. Vesp. murinus Lin. V. Myotis. Kulű. BuíF. 



VIII, XVI. 



Fülei hosszúdakj a fej nagyságát fölütök, szőre barna , 

 f Jlül gesztenyeszínű , alul világos szürge ; a fiatalok ham- 

 vas szürkék. 



Nem régiben némelly kisebb de határos fajok találtat- 

 tak föl Európában. (^) 



A többi denevérek fülfödele szegletes. Hlyen; 

 A hésö denevér (^La Sérotine. T^esp serotinus L.) Buíf. 



VIII, XVI n, 2. 



Sötét gesztenyeszínű szárnyai és fülei feketések, ezek- 

 nek csigája háromszegü, a fejnél rövidebb. A nőstény ha- 

 laványabb. Találtatik a templomok és más meg ritlcán ke- 

 resett épületek födelei alatt. (^) 



Másoknak fültodele még féllioldidomu. 

 Az éjelezö denevér. (La Noctule. J^esp. noctula. L.) Buíf. 



VIII, xvni, 1. V . proterus. YixiSA. V. lasiopterus, 



Schreb. 58. B. 



Sárga, fülei háromszegüek 5 a fejnél rövidebbek, fül- 



(') K. leschsteinii (Leisler) Kuhl. Chauv. d' Allém. xxii. rl. — 

 y. mystacinus (bajuszos cl.) ua. iio. 18. — V. Daubentoni Leisl. 

 Kuhl XXV. rl. stb, 



T. h. ezen idegen fajokat : V. emarginatus Geoff. Ann. Mus. 

 VIII, XLvr. — f^. pictus L. vagy kirivoula de Java. Seb. I, LVi. 

 rl. 23. k. — V. polythrix Isid. Geoff. Ann. des Se. nat. III. 440. K 

 — V. lei'is ua. uo. stb. 



(') T. h. r. caroUnensis Geoff. Ann. Mus. VIII, XLVii, 



