144 EMLÖSEK. 



állandó bélyegekkel tőle különbözni. Ennek általában hala- ■ 

 ványabb színe van. 



A hév tartományok szinte mutatnak némelly fajo- 

 kat, raelly eket nem lehet máshová helyeztetni, mint a fa- 

 lókok után , azoktul másban nem különbözve , minthogy 

 mindenik állkapcsokban egy álzápfoggal kevesebb van s 

 hogy farkok hosszú. Hlyének azok, mellyeket az ameri- 

 kai spanyolok húron -oknah (fúró menyéleknek) nevez- 

 nek , s melyek valóban a menyétek fogait birják , a ha- 

 sonló élelnemmel együtt , hanem azoktul taljjonjárások 

 által különböznek. 



u4 fehete falúh. [Le Gríson. Viverra vittata Lin.) Buíl. 

 Supp, VIII, XXIII és XXV. 



Fekete: feje s nyaka föle szürke, homlokaiul egy 

 fehér sujtás nyúl vállaiig. 



A barna falói. (Le Tatra. Mustela barbára- Linn.) Bulf. 

 Supp. VII, LX. 



Barna, feje teteje szürke, torkán egy nagy fehér folt. 



Ezen két állat Amerika minden heves részén által el 

 van terjedve, és pézsraaszagot terjeszt el. Lábaik egy 

 kevéssé úszóhárlyások s ugy látszik, hogy néha vidra 

 gyanánt tekintettek. (') 



A Borzongok {Les RaLels) még egygyel kevesebb 

 zápfogat birnak mindenik állkapcsokban , mint a heves ég 

 alaüi falókok, fölül pedig gumós fogok kevéssé vau ki- 

 fejlődve , ugy hogy fogaiknál fogva a macskákhoz köze- 

 lítenek , hanem egész külsejök a fekete falókéhoz haso^i- 

 lít vagy a borzéhoz: lábszáraik alacsonyak, lábaik tal- 

 ponjárók , ujok mindössze Öt , körmeik igen erősek stb. 



('^ Azon leirásbul , inellyet Margravc ad az ö cariqueibeiu-já- 

 rul , 8 melly szerint Buffon az ó saricovienne-']él elnevezte XIII. 

 köt , 519 I. azt Ítélhetni , hogy a barna falókiul hallott valamit. 



